NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 836/2011
ze dne 19. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 333/2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanovilo mimo jiné maximální limity kontaminující látky benzo[a]pyrenu.
(2)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 9. června 2008 stanovisko o polycyklických aromatických uhlovodících v potravinách (3). EFSA dospěl k závěru, že benzo[a]pyren není vhodným indikátorem výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků (PAU) v potravinách a že nejvhodnějším indikátorem PAU v potravinách by byl systém čtyř specifických látek nebo osmi specifických látek. EFSA dále dospěl k závěru, že systém osmi látek by v porovnání se systémem čtyř látek nepředstavoval podstatnou přidanou hodnotu.
(3)
V důsledku toho nařízení Komise (EU) č. 835/2011 (4) změnilo nařízení (ES) č. 1881/2006 za účelem stanovení maximálních limitů pro sumu čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků (benzo[a]pyrenu, benzo[a]anthracenu, benzo[b]fluoranthenu a chrysenu).
(4)
Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 (5) stanoví pracovní charakteristiky metod analýzy pouze pro benzo[a]pyren. Z toho důvodu je nutné stanovit pracovní charakteristiky metod analýzy také pro další tři látky, jejichž maximální limity nyní stanovuje nařízení (ES) č. 1881/2006.
(5)
Referenční laboratoř Evropské unie pro polycyklické aromatické uhlovodíky (RL EU pro PAU) ve spolupráci s národními referenčními laboratořemi provedla průzkum mezi úředními kontrolními laboratořemi, aby bylo zhodnoceno, které pracovní charakteristiky metod analýzy by byly dosažitelné pro benzo[a]pyren, benzo[a]anthracen, benzo[b]fluoranthen a chrysen v příslušných matricích potravin. Výsledek tohoto průzkumu RL EU pro PAU shrnula ve zprávě „Pracovní charakteristiky metod analýzy pro stanovení čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách“ („Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“) (6). Výsledky průzkumu ukazují, že pracovní charakteristiky metod analýzy aktuálně platné pro benzo[a]pyren jsou vhodné i pro ostatní tři látky.
(6)
Zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 333/2007 ukazují, že v některých případech mohou být současná ustanovení odběru vzorků neproveditelná či mohou vést k nepřijatelné hospodářské škodě na vzorkované šarži. V těchto případech by mělo být povoleno se od takových postupů odběru vzorků odchýlit, za předpokladu že odběr vzorků zůstane pro vzorkovanou šarži nebo její část dostatečně reprezentativní a použitý postup bude plně zdokumentován. Pro odběr vzorků v maloobchodním prodeji již možnost odchýlit se od postupů odběru vzorků existuje. Postupy odběru vzorků v maloobchodním prodeji by měly být sjednoceny s obecnými postupy odběru vzorků.
(7)
Pro materiál nádob na odběr vzorků pro analýzu PAU je třeba podrobnějších ustanovení. Kontrolní orgány běžně používají plastové nádoby, které však nejsou vhodné pro odběr vzorků pro analýzu PAU, neboť tyto materiály mohou ovlivnit obsah PAU ve vzorku.
(8)
Je nezbytné vyjasnit některé aspekty zvláštních požadavků na metody analýzy, zejména požadavků týkajících se pracovních charakteristik a přístupu založeného na vhodnosti pro daný účel. Dále by měly být upraveny tabulky uvádějící pracovní charakteristiky tak, aby působily jednotněji pro všechny analyty.
(9)
Nařízení (ES) č. 333/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož jsou nařízení (EU) č. 835/2011 a toto nařízení vzájemně propojené, měla by být obě nařízení použitelná od stejného dne.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 333/2007 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
‘1. Odběr vzorků a analýza pro úřední kontrolu limitů obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a polycyklických aromatických uhlovodíků („PAU“) uvedených v oddílech 3, 4 a 6 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provádí v souladu s přílohou tohoto nařízení.“
3)
Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. srpna 2011.
A BIZOTTSÁG 836/2011/EU RENDELETE
(2011. augusztus 19.)
az élelmiszerek ólom-, kadmium-, higany-, szervetlen vegyületben lévő ón-, 3-MCPD- és benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról szóló 333/2007/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) többek között felső határértékeket állapított meg a benzo[a]pirén szennyező anyagra vonatkozóan.
(2)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testülete 2008. június 9-én véleményt (3) fogadott el az élelmiszerekben előforduló policiklikus aromás szénhidrogénekről. Az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a benzo[a]pirén nem alkalmas arra, hogy markerként lehessen használni az élelmiszerekben előforduló policiklikus aromás szénhidrogének (PAH-ok) jelzésére, valamint hogy egy négy vagy nyolc meghatározott vegyületből álló rendszer lenne a legmegfelelőbb marker a PAH-ok élelmiszerekben való előfordulásának jelzésére. Az EFSA továbbá azt a következtetést is levonta, hogy a nyolc vegyületből álló rendszer nem jelentene sokkal számottevőbb hozzáadott értéket a négy vegyületből álló rendszerhez képest.
(3)
Következésképpen az 1881/2006/EK rendelet a(z) 835/2011/EU rendelettel (4) módosításra került abból a célból, hogy négy policiklikus aromás szénhidrogén (benzo[a]pirén, benz[a]antracén, benzo[b]fluorantén és krizén) összmennyiségére vonatkozóan felső határértékek kerüljenek meghatározásra.
(4)
A 333/2007/EK bizottsági rendelet (5) csak a benzo[a]pirénre állapít meg analitikai alkalmassági kritériumokat. Ezért arra a három további vegyületre is szükséges meghatározni az analitikai alkalmassági kritériumokat, amelyekre vonatkozóan a felső határértékek most már szerepelnek az 1881/2006/EK rendeletben.
(5)
A policiklikus aromás szénhidrogéneket vizsgáló európai uniós referencialaboratórium (EU-RL PAH) a nemzeti referencialaboratóriumokkal együttműködésben felmérést végzett a hatósági laboratóriumok körében annak értékelése céljából, hogy a releváns élelmiszermintákban előforduló benzo[a]pirénre, benz[a]antracénre, benzo[b]fluoranténre és krizénre vonatkozóan mely analitikai alkalmassági kritériumokat lehetne alkalmazni. A felmérés eredményeit az EU-RL PAH a „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food” (4, az élelmiszerekben előforduló policiklikus aromás szénhidrogén meghatározására szolgáló vizsgálati módszerek alkalmasságára vonatkozó követelmények) című jelentésben (6) összegezte. A felmérés eredményeiből kiderül, hogy a benzo[a]pirénre jelenleg alkalmazandó vizsgálati alkalmassági kritériumok a másik három vegyület esetében is megfelelőek.
(6)
A 333/2007/EK rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok rámutattak arra, hogy a jelenlegi mintavételi rendelkezések egyes esetekben a gyakorlatban kivitelezhetetlenek vagy elfogadhatatlan mértékű gazdasági kárt okozhatnak a mintavétel tárgyát képező tételben. Az említett esetekben indokolt engedélyezni a mintavételi eljárástól való eltérést, feltéve, hogy a mintavétel az annak a tárgyát képező tétel vagy altétel szempontjából kielégítően reprezentatív marad és az eljárást teljes körűen dokumentálják. A kiskereskedelmi szakaszban való mintavételt illetően már eddig is létezett rugalmasság a mintavételi eljárásoktól való eltérést illetően. A kiskereskedelmi szintű mintavételre vonatkozó rendelkezéseket célszerű összehangolni az általános mintavételi eljárásokkal.
(7)
A mintavételi edények anyagával összefüggésben részletesebb rendelkezésekre van szükség abban az esetben, ha a mintavétel PAH-vizsgálat céljából történik. A végrehajtó hatóságok által széles körben alkalmazott műanyag edények ugyanis nem alkalmasak a PAH-vizsgálat céljából vett minták esetében, mivel a minta PAH-tartalmát az említett anyagok megváltoztathatják.
(8)
A vizsgálati módszerekkel kapcsolatos egyedi követelmények - különösen az alkalmassági kritériumok alkalmazására és a célszerűségi elvre vonatkozó követelmények - egyes szempontjai tisztázásra szorulnak. Indokolt továbbá módosítani az alkalmassági kritériumokat tartalmazó táblázatokat, hogy valamennyi vizsgált komponens tekintetében egységesebbnek tűnjenek.
(9)
A 333/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. Tekintettel arra, hogy a(z) 835/2011/EU bizottsági rendelet és e rendelet összefüggnek, célszerű mindkét rendeletet ugyanazon időponttól alkalmazni.
(10)
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 333/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A cím helyébe a következő szöveg lép:
2.
Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
‘1. Az 1881/2006/EK rendelet mellékletének 3., 4. és 6. szakaszában felsorolt élelmiszerekben előforduló ólom, kadmium, higany, szervetlen vegyületben lévő ón, 3-MCPD és policiklikus aromás szénhidrogének (»PAH-ok«) mennyiségének hatósági ellenőrzése céljából végzett mintavételt és vizsgálatot e rendelet mellékletével összhangban kell végezni.”
3.
A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 19-én.