PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. dubna 2012
o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem C(2012) 2426)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/218/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
s ohledem na žádost Spolkového svazu energetického a vodního hospodářství (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V.) (dále jen „BDEW“) zaslanou elektronickou poštou dne 26. října 2011,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 26. října 2011 podal BDEW Komisi elektronickou poštou žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. Dne 11. listopadu 2011 Komise o této žádosti informovala německé orgány a rovněž požádala německé orgány dne 10. ledna 2012 a BDEW dne 21. prosince 2011 prostřednictvím elektronické pošty o další informace. Německé orgány poskytly další informace elektronickou poštou dne 14. prosince 2011 a BDEW tak učinil dne 17. ledna 2012, dne 26. ledna 2012 a dne 28. února 2012.
(2)
Žádost, kterou BDEW předložil jménem zadavatelů v daném odvětví, se týká - jak je v ní uvedeno - „výstavby, nákupu a provozu (včetně údržby) všech druhů zařízení na výrobu elektřiny, jakož i související podpůrné činnosti“ (2).
(3)
K žádosti je připojeno stanovisko Spolkového kartelového úřadu (Bundeskartellamt) ze dne 25. července 2011. Toto stanovisko (dále jen „stanovisko“) bylo vydáno na základě příslušných německých právních předpisů a týká se otázky, zda je činnost, na kterou se postup vztahuje, přímo vystavena hospodářské soutěži. Stanovisko je podloženo výsledky rozsáhlého odvětvového průzkumu příslušných trhů.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na něž se uvedená směrnice vztahuje, se uvedenou směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která pro odvětví elektroenergetiky odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (3). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (4), která byla rovněž nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (5).
(5)
Německo provedlo a uplatnilo nejen směrnici 96/92/ES, ale i směrnice 2003/54/ES a 2009/72/ES. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být na celém území Německa považován za neomezený.
(6)
Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není nutně sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, je jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice dotčených trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je fungování vyrovnávacího trhu, cenová konkurence a míra, v jaké zákazníci přecházejí k jiným dodavatelům.
(7)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(8)
Německý trh s elektřinou se vyznačuje velkým počtem elektráren provozovaných velkým počtem účastníků trhu (6). Většina výrobní kapacity je v rukou čtyř velkých energetických společností: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG a Vattenfall Europe AG. Jelikož však dvě z těchto společností, konkrétně RWE a E.ON, jsou soukromé společnosti (tj. společnosti, které nepodléhají přímo ani nepřímo dominantnímu vlivu veřejných zadavatelů, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice 2004/17/ES), které v odvětví výroby elektřiny nepůsobí na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 směrnice 2004/17/ES, nejsou zadavateli ve smyslu směrnice 2004/17/ES. Z toho důvodu se na zadávání jejich zakázek na výrobu nebo prodej elektřiny ustanovení uvedené směrnice nevztahují; proto by, pokud jde o tyto činnosti, měly být považovány za konkurenty zadavatelů, na jejichž zadávání zakázek se uvedená směrnice vztahuje. Při zkoumání, zda je činnost na trzích, na které není omezen přístup, vystavena hospodářské soutěži, bude proto analýza v následujícím textu zaměřena na zadavatele.
(9)
Prodej elektřiny na velkoobchodní úrovni se uskutečňuje prostřednictvím burz, tj. spotových a termínovaných trhů Evropské energetické burzy (European Energy Exchange AG (EEX)) a Evropské burzy pro elektřinu (European Power Exchange S.E. (EPEX)), nebo prostřednictvím transakcí mimoburzovního trhu. Cena při burzovním prodeji elektřiny obvykle slouží jako referenční cena pro mimoburzovní transakce. Výrobní podniky optimalizují provoz svých elektráren podle výsledků burzovního obchodu na spotovém trhu. V zásadě jsou provozovány pouze elektrárny, jejichž mezní náklady jsou nižší než tržní cena.
(10)
Zákon o upřednostnění obnovitelných energií (Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien) (7) (dále jen „EEG“), stanoví pravidla pro elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie (8), která vedle elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů (9) hraje na německém trhu stále významnější roli. Novelou EEG, která vstoupila v platnost počátkem roku 2012, bylo stanoveno, že podíl obnovitelných zdrojů energie na výrobě elektřiny má do roku 2020 vzrůst na 35 %, do roku 2030 na 50 % a do roku 2050 na 80 %.
(11)
Na konci roku 2010 bylo připojeno 160,5 GW výrobní kapacity k sítím provozovatelů přenosových soustav (77,6 GW) a provozovatelů distribučních soustav (82,9 GW). Ve srovnání s rokem 2009 (152,7 GW) to představuje nárůst o přibližně 7,8 GW. Obnovitelné zdroje energie se na celkové kapacitě podílejí 54,2 GW. Z toho jsou za zhruba 50,7 GW vypláceny výkupní ceny podle EEG. To znamená, že obnovitelné zdroje energie představují přibližně 34 % celkové kapacity (10).
(12)
Celkově bylo v roce 2010 dodáno do sítě 531,2 TWh elektrické energie, z toho 367,5 TWh do sítě provozovatelů přenosových soustav a 163,7 TWh do sítě provozovatelů distribučních soustav. Množství dodané elektrické energie z obnovitelných zdrojů činilo 93,7 TWh, z toho za 80,7 TWh byly provedeny platby podle EEG. To znamená, že podíl obnovitelných energií na celkovém množství elektrické energie dodané do sítě představuje zhruba 18 %, což je méně, než činí podíl obnovitelných zdrojů energie na celkové výrobní kapacitě, tj. 34 % (11). Tento rozdíl je způsoben tím, že období, kdy lze obnovitelné zdroje během roku využívat, je kratší než v případě konvenčních zdrojů.
(13)
Další specifikum německého trhu s elektřinou souvisí s tím, že se německé vnitrostátní orgány v návaznosti na jadernou katastrofu v Japonsku na jaře roku 2011 nedávno rozhodly uzavřít osm jaderných elektráren o celkové kapacitě 8 400 MW (12). Kromě toho bylo rozhodnuto, že do roku 2022 bude ukončen provoz všech ostatních jaderných elektráren v Německu. V krátkodobém horizontu toto rozhodnutí změnilo poměr dovozu a vývozu, takže se Německo z čistého vývozce elektřiny, kterým bylo do roku 2010, změnilo v roce 2011 na čistého dovozce.
(14)
Podle precedentů Komise (13) lze v odvětví elektrické energie rozlišovat tyto relevantní výrobkové trhy: i) výroba a velkoobchodní dodávky, ii) přenos, iii) distribuce a iv) maloobchodní dodávky. Zatímco některé tyto trhy lze dále rozčlenit, dle dosavadní praxe Komise (14) se nerozlišovalo mezi trhem výroby elektřiny a trhem velkoobchodních dodávek, neboť výroba jako taková představuje pouze první krok v hodnotovém řetězci, avšak objem vyrobené elektřiny je prodáván na velkoobchodního trhu.
(15)
Žádost BDEW se týká výroby elektřiny a velkoobchodu s elektřinou. Spolkový kartelový úřad ve svém stanovisku definuje výrobkový trh jako „primární trh pro prodej elektřiny“ (15), který zahrnuje první prodej vlastní výroby všech dodavatelů elektrické energie a čistý dovoz elektřiny, avšak nezahrnuje následné obchodování mezi účastníky trhu. Kromě toho je Spolkový kartelový úřad toho názoru, že výroba a prodej elektřiny, na kterou se vztahuje EEG (dále jen „elektřina podléhající EEG“), nejsou součástí tohoto trhu.
(16)
Spolkový kartelový úřad má za to, že trh s elektřinou podléhající EEG je samostatným trhem, pokud jde o první prodej této elektřiny. Elektřina podléhající EEG se obvykle neprodává přímo na velkoobchodním trhu, ale nejprve ji kupují provozovatelé přenosových sítí za zákonem stanovené výkupní ceny, kteří ji poté ve druhém kroku prodají na velkoobchodním trhu.
(17)
Spolkový kartelový úřad dospěl k závěru, že výroba a prodej elektřiny podléhající EEG neprobíhají na základě hospodářské soutěže a že tato elektřina je nezávislá na ukazatelích poptávky a cenových ukazatelích (16). Tento závěr vychází zejména z následujících skutečností:
(18)
Elektřina podléhající EEG se odebírá do sítě přednostně, a proto je její výroba zcela nezávislá na poptávce. Výroba a dodávky do sítě nezávisí ani na cenách, neboť provozovatelé mají nárok na zákonem stanovené platby. Provozovatelé přenosových soustav prodávají elektřinu podléhající EEG na spotovém trhu podle pravidel stanovených v zákoně, přičemž však nemají žádný manévrovací prostor.
(19)
Spolkový kartelový úřad rovněž konstatoval, že podle zákona může být elektřina podléhající EEG prodávána přímo, a určitá část provozovatelů této možnosti využívá. Podle EEG mohou provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG přecházet od přímého prodeje na prodej za zákonem stanovené výkupní ceny a naopak vždy k prvnímu dni v měsíci. Tito provozovatelé se tak mohou každý měsíc na základě předpovědí tržních cen a podle poptávky rozhodnout, který způsob prodeje pro ně bude výhodnější. Tento přímý prodej však bude mít v budoucnu jen okrajový význam.
(20)
Novelou EEG, která vstoupila v platnost počátkem roku 2012, bylo stanoveno, že provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG mohou - jak je uvedeno výše - elektřinu, kterou vyrobili, sami prodávat a navíc i získat tržní prémii. Tržní prémie má nahradit rozdíl mezi stanovenou výkupní cenou podle EEG a průměrnou měsíční cenou na burze stanovenou ex post. Využití možnosti získat tržní prémii je však volitelné, tzn. že provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG mohou v režimu zákonem stanovených výkupních cen zůstat nebo se do něj kdykoli na začátku měsíce vrátit. Předpokládá se však, že největší podíl elektřiny podléhající EEG bude prodáván prostřednictvím provozovatelů přenosových sítí. Kromě toho model tržní prémie nezmění nic na tom, že celková výše výkupních cen pro výrobce elektřiny z obnovitelných zdrojů není primárně určena tržními cenami (17).
(21)
Spolkový kartelový úřad proto konstatuje, že elektřina podléhající EEG sice vyvíjí konkurenční tlak na elektřinu vyráběnou z konvenčních zdrojů, avšak opačně to neplatí; z toho důvodu nelze elektřinu podléhající EEG zahrnout do stejného trhu jako konvenční elektřinu, neboť tržní podmínky převládající při prvním prodeji jsou u těchto dvou způsobů výroby značně odlišné. Navíc první prodej elektřiny podléhající EEG se ve většině případů uskutečňuje prostřednictvím provozovatelů přenosových sítí. Tento trh se tak od velkoobchodního trhu s konvenční elektřinou zjevně liší i z pohledu poptávky.
(22)
S ohledem na specifičnost německého trhu s elektřinou a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže se pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES vymezuje relevantní výrobkový trh jako trh pro výrobu a první prodej elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů. Výroba a první prodej elektřiny podléhající EEG nejsou z výše uvedených důvodů součástí tohoto trhu a budou dále posuzovány odděleně.
(23)
Žádost se týká činností na území Spolkové republiky Německo. Žadatel se zabývá otázkou, zda existuje širší trh, který by zahrnoval Německo a Rakousko, přičemž vychází z několika trendů souvisejících s vývojem regulačního rámce, objemem dovozu a vývozu elektřiny, propojováním trhů a postupy řízení přetížení, avšak nakonec dochází k závěru, že „žadatel nemůže vyvodit konečný závěr, zda je již v současnosti dosaženo dostatečného stupně integrace mezi německým velkoobchodním trhem s elektřinou a relevantními trhy v sousedních zemích, aby mohly být považovány za regionální trh.“
(24)
Spolkový kartelový úřad se na základě výsledků uskutečněného odvětvového průzkumu domnívá, že společný primární trh s elektřinou v Německu a Rakousku existuje. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že u přeshraničních propojovacích vedení mezi Německem a Rakouskem nejsou žádná kapacitní omezení a že na Evropské burze pro elektřinu (EPEX) existuje standardní tržní a cenová oblast.
(25)
Dle dosavadní praxe Komise byly trhy s elektřinou ve většině případů co do rozsahu definovány jako vnitrostátní (18) či ještě menší (19). V některých případech byla otázka, zda mohou existovat trhy větší než vnitrostátní, ponechána otevřená (20).
(26)
Komise se domnívá, že pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, není nutné dospět k závěru o přesném rozsahu relevantního zeměpisného trhu pro výrobu a první prodej konvenční elektřiny, neboť výsledky posouzení by i při jakémkoli jiném alternativním vymezení trhu byly stejné.
(27)
Pokud jde o výrobu a první prodej elektřiny podléhající EEG, nemohl by zeměpisný rozsah tohoto trhu přesahovat území Německa, protože je založen na specifických právních podmínkách stanovených v německém EEG.
a) Podíly na trhu a koncentrace trhu
(28)
Jak vyplývá z ustálené praxe (21) ohledně rozhodnutí Komise podle článku 30, dospěla Komise k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích celkový podíl na trhu tří největších výrobců“.
(29)
Podle stanoviska Spolkového kartelového úřadu (22) činil kumulativní podíl na trhu tří největších výrobců, pokud jde o množství elektřiny dodané do sítě, 74 % v roce 2007,73 % v roce 2008 a 70 % v roce 2010. Německý trh s elektřinou se tak ve srovnání s dřívějšími rozhodnutími o vynětí podle článku 30 směrnice 2004/17/ES řadí mezi trhy se střední koncentrací (23).
(30)
Je však třeba připomenout, že na první dva výrobce - společnosti RWE a E.ON -, jejichž podíl na trhu činí dohromady 58 % (24), se nevztahují ustanovení zákona o zadávání veřejných zakázek.
(31)
Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda výroba a velkoobchodní prodej elektřiny jsou vystaveny takové úrovni hospodářské soutěže (na trzích, na které je volný přístup), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2004/17/ES bude zadávání veřejných zakázek pro výkon dotčených činností probíhat průhledným a nediskriminačním způsobem na základě kritérií, která umožní určit ekonomicky celkově nejvýhodnější řešení. V této souvislosti je třeba si uvědomit, že společnosti, na které se nevztahují postupy zadávání veřejných zakázek, (tedy RWE a E.ON) mají možnost vyvíjet na ostatní účastníky trhu konkurenční tlak, když na těchto trzích působí. Na tom se nic nezmění, ani kdyby do relevantního zeměpisného trhu bylo zahrnuto Rakousko, neboť tržní podíly těchto největších výrobců by se na trhu zahrnujícím Německo i Rakousko podle předpokladů zmenšily jen nepatrně (25).
(32)
Pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie z konvenčních zdrojů, lze výše uvedené skutečnosti považovat za příznak přímého vystavení hospodářské soutěži v případě účastníků trhu, na něž se vztahují ustanovení zákona o zadávání veřejných zakázek.
(33)
Rovněž je třeba poznamenat, že pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou za období 2009-2010“ z června 2011 (26) uvádí, že koncentrace trhu v Německu se ve srovnání s předchozími lety snížila (27), a řadí německý trh s elektřinou do kategorie „mírně koncentrovaných trhů“ (28), tzn. trhů, jejichž hodnota Herfindahl-Hirschmanova indexu (HHI) (29) (ve vztahu ke kapacitě) se pohybuje v rozmezí 750 až 1 800.
(34)
S ohledem na výše uvedené číselné údaje lze pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, ve vztahu k zadavatelům předpokládat, že stupeň koncentrace trhu lze považovat za příznak toho, že výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu jsou do určité míry vystaveny hospodářské soutěži.
b) Další faktory
(35)
V posledních letech (až do března 2011) bylo Německo čistým vývozcem elektřiny. Avšak v důsledku rozhodnutí zastavit výrobu elektřiny v několika jaderných elektrárnách se Německo stalo čistým dovozcem. Proto v současné době na trhu existuje konkurenční tlak vyplývající z možnosti dovážet elektřinu do Německa ze zahraničí. Tím je zajištěno, že investice v odvětví elektrické energie v Německu nelze provádět bez ohledu na ostatní výrobce v okolních zemích. Tyto faktory by proto měly být vnímány tak, že nejsou v rozporu se závěrem, podle kterého jsou zadavatelé působící na německém trhu pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů vystaveni hospodářské soutěži. Kromě toho analýza situace, pokud jde o přecházení zákazníků k jiným dodavatelům (30), a stupeň likvidity na velkoobchodním trhu (31) ukazují, že tyto faktory nejsou v rozporu se závěrem, podle kterého jsou zadavatelé působící na německém trhu pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů vystaveni hospodářské soutěži. A konečně je třeba rovněž poznamenat, že ani německý vyrovnávací trh (32) a jeho hlavní charakteristiky (tržní určování cen a cenový rozdíl mezi pozitivní a negativní vyrovnávací energií) neodporují závěru, podle kterého jsou zadavatelé působící na německém trhu pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů vystaveni hospodářské soutěži.
(36)
Elektřina podléhající EEG má prioritní napojení na síť a při dodávání do sítě má přednost před konvenční elektřinou, což znamená, že výroba elektřiny podléhající EEG je nezávislá na poptávce. Jelikož náklady spojené s výrobou elektřiny podléhající EEG jsou obecně vyšší než tržní cena, byl vytvořen systém, díky kterému se elektřině podléhající EEG dostává zvláštní podpory. Provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG (33) mají právo prodávat elektřinu provozovatelům přenosových sítí za zákonem stanovené výkupní ceny po dobu 20 let a navíc v roce uvedení zařízení do provozu. Výše těchto cen pokrývá jejich náklady, a je tedy vyšší než tržní cena. Mohou proto svou elektřinu do sítě dodávat bez ohledu na cenu na burze (34).
(37)
Elektřina podléhající EEG se obecně neprodává přímo na velkoobchodním trhu, ale nejprve ji kupují provozovatelé přenosových sítí za zákonem stanovené výkupní ceny. Provozovatelé přenosových soustav nesou odpovědnost za prodej elektřiny podléhající EEG na burzovním spotovém trhu s elektřinou, z čehož jim tak vzniká ztráta. Tyto náklady nakonec hradí koneční spotřebitelé elektřiny, kteří svým dodavatelům energie platí zvláštní poplatek podle EEG, který je pak dále přenesen na provozovatele přenosových sítí. Dodavatelé energie, kteří kupují více než 50 % elektřiny podléhající EEG, z čehož nejméně 20 % elektřiny vyrobené ze sluneční nebo větrné energie, platí snížený poplatek podle EEG.
(38)
Provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG mají rovněž možnost „přímého prodeje“ vyrobené elektřiny. To znamená, že se mohou rozhodnout, že elektřinu nebudou prodávat za zákonem stanovené výkupní ceny, nýbrž přímo na spotovém trhu. Vzhledem k vysokým výrobním nákladům elektřiny podléhající EEG nepředstavuje zpravidla přímý prodej, který není zákonem regulován, schůdné řešení. V minulosti byl tento způsob využíván v omezené míře hlavně v případech, kdy kupující mohli uplatnit osvobození od zvláštního poplatku podle EEG, když s konvenční elektřinou zkombinovali určité množství elektřiny podléhající EEG odebrané přímo od výrobce (35). Novelou EEG, která vstoupila v platnost počátkem roku 2012, byla možnost uplatnění této zvláštní výjimky omezena, což dle předpokladů povede k tomu, že tato forma přímého prodeje bude využívána v menší míře (36).
(39)
Novelizovaný zákon přináší novou možnost „přímého prodeje“, která však stanoví, že výrobcům elektřiny podléhající EEG bude placena tzv. „tržní prémie“, která pokryje rozdíl mezi jejich vyššími náklady a průměrnou tržní cenou (dále jen „model tržní prémie“). Provozovatelé přenosových soustav odhadují, že v roce 2012 bude prostřednictvím modelu tržní prémie prodáno 15 % celkového množství všech druhů obnovitelných energií (37). Lze tak soudit, že v současnosti i blízké budoucnosti se zdaleka největší část elektřiny podléhající EEG bude prodávat za zákonem stanovené výkupní ceny a prostřednictvím provozovatelů přenosových sítí. Nedotovaný přímý prodej bude hrát jen okrajovou roli.
(40)
Z výše uvedených důvodů jsou výroba a první prodej elektřiny podléhající EEG součástí regulovaného systému, kde výrobci prodávají elektřinu za zákonem stanovené ceny. Tito výrobci nejsou vystaveni hospodářské soutěži, neboť mohou elektřinu podléhající EEG, kterou vyrobili, dodávat do sítě bez ohledu na běžnou tržní cenu. Díky přednostnímu právu dodávat elektřinu do sítě rovněž mohou prodat veškeré množství energie, které vyrobí. Z toho důvodu nelze vyvodit, že činnost výrobců elektřiny podléhající EEG je vystavena hospodářské soutěži. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem není třeba posuzovat žádné další ukazatele, jako jsou například ukazatele uvedené v 6. bodě odůvodnění.
IV. ZÁVĚRY
(41)
S ohledem na výše zkoumané faktory by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES měla být se zřetelem k zadavatelům považována za splněnou, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu.
(42)
Dále by se směrnice 2004/17/ES, vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla použít ani v případě, kdy zadavatelé udělují zakázky, které mají umožnit výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu, ani v případě, kdy zadavatelé pořádají veřejné soutěže na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti.
(43)
Nicméně podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES by měla být se zřetelem k zadavatelům považována za nesplněnou, pokud jde o výrobu a první prodej elektřiny podléhající EEG v Německu.
(44)
Jelikož se na výrobu a první prodej elektřiny podléhající EEG nadále vztahují ustanovení směrnice 2004/17/ES, je třeba připomenout, že veřejné zakázky zahrnující více činností se řídí článkem 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání jak činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES, tak činností, které vyňaty nejsou, přihlíží se k tomu, které činnosti mají být hlavním předmětem zakázky. Ustanovení směrnice 2004/17/ES se použijí v případě smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny podléhající EEG. Není-li objektivně možné určit, která činnost má být hlavním předmětem zakázky, zadává se v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES. Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z října 2011 až února 2012, jak se jeví na základě informací, které předložil BDEW a německé orgány. Může být revidováno, pokud by v případě významných změn právního či skutkového stavu došlo k tomu, že podmínky pro použití čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních zdrojů, již nejsou splněny.
(45)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají umožnit výrobu a první prodej elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů a mají být provedeny v Německu.
Pro účely tohoto rozhodnutí se elektřinou vyrobenou z konvenčních zdrojů rozumí elektřina, která nespadá do oblasti působnosti EEG. Kromě toho, ve smyslu EEG a za podmínek v něm stanovených, se „obnovitelnými zdroji energie“ rozumí vodní energie, včetně energie vln, energie přílivu, energie gradientu soli, energie proudění, větrné energie, energie slunečního záření, geotermální energie, energie z biomasy, včetně bioplynu, biometanu, skládkového plynu a plynu z čistíren odpadních vod, jakož i biologicky rozložitelné části komunálního a průmyslového odpadu.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 24. dubna 2012.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2012. április 24.)
a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
(az értesítés a C(2012) 2426. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/218/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel a Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (Országos Energia- és Vízgazdálkodási Szövetség, a továbbiakban: BDEW) által 2011. október 26-án e-mail útján benyújtott kérelemre,
mivel:
I. TÉNYEK
(1)
A BDEW a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése alapján 2011. október 26-án e-mailben kérelemmel fordult a Bizottsághoz. A Bizottság 2011. november 11-én tájékoztatta a német hatóságokat a kérelemről, és 2012. január 10-én e-mail útján további információkat kért tőlük; a BDEW-től 2011. december 21-én e-mail útján kért további információkat. A német hatóságok 2011. december 14-én e-mailben adtak további tájékoztatást, a BDEW pedig 2012. január 17-én, 2012. január 26-án és 2012. február 28-án e-mailben nyújtott be további információkat.
(2)
A BDEW által az ágazat ajánlatkérői nevében benyújtott kérelem az abban foglaltak szerint a „bármely típusba tartozó villamosenergia-termelő erőművek felépítésére, megvásárlására és üzemeltetésére (beleértve a karbantartást), valamint a kapcsolódó támogató tevékenységekre” (2) vonatkozik.
(3)
A kérelemhez mellékelték a Bundeskartellamt (a német szövetségi versenyhatóság) 2011. július 25-i állásfoglalását. Ezt az állásfoglalást (a továbbiakban: az állásfoglalás) az idevágó német jogszabályok alapján adták ki, és azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy az eljárás hatálya alá tartozó tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek. Az állásfoglalás az érintett piacok átfogó ágazati felmérésén alapul.
II. JOGI KERET
(4)
A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ezen jogszabályok jegyzéke megtalálható a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletében, amely a villamosenergia-ágazat tekintetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) hivatkozik. A 96/92/EK irányelv helyébe a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) lépett, amelyet a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) váltott fel.
(5)
Németország a 96/92/EK irányelven kívül a 2003/54/EK irányelvet és a 2009/72/EK irányelvet is végrehajtotta és alkalmazza. Ebből következően - és a 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban - a piacra való belépés Németország egész területe vonatkozásában nem korlátozottnak tekinthető.
(6)
A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem feltétlenül döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos feltétel az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. További ismérv az adott piacokon fennálló összefonódás szintje. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni, úgymint a kiegyenlítő piac működését, az árversenyt és a fogyasztók szolgáltatóváltásának arányát.
(7)
Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását.
III. ÉRTÉKELÉS
(8)
A villamos energia német piacán nagy számú erőmű van jelen, amelyeket számos piaci szereplő üzemeltet (6). A termelési kapacitás legnagyobb részét négy nagy energiavállalat birtokolja: az RWE AG, az E.ON AG, az EnBW AG és a Vattenfall Europe AG. Mivel azonban ezek közül két cég, az RWE és az E.ON olyan magánvállalkozás (azaz olyan vállalkozás, amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak értelmében nem esik az ajánlatkérők közvetlen vagy közvetett befolyása alá), amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének értelmében nem különleges vagy kizárólagos jogok alapján végzi tevékenységét a villamosenergia-termelési ágazatban, ezért ezek a 2004/17/EK irányelv értelmében nem minősülnek ajánlatkérőnek. Ezért a villamos energia előállításának vagy értékesítésének céljából végzett beszerzéseikre nem vonatkoznak ezen irányelv rendelkezései; következésképpen ezen tevékenységek tekintetében azon ajánlatkérők versenytársainak minősülnek, amelyek beszerzései ezen irányelv hatálya alá tartoznak. Ezért az elemzés a továbbiakban az ajánlatkérőkre fog irányulni annak vizsgálata során, hogy a tevékenység ki van-e téve a versenynek azokon a piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.
(9)
A villamos energiát nagykereskedelmi szinten a tőzsdéken, vagyis a European Energy Exchange AG (a továbbiakban: EEX) és a European Power Exchange SE (Európai Energiatőzsde, a továbbiakban: EPEX) azonnali vagy határidős piacain, illetve tőzsdén kívüli ügyletek során értékesítik. A tőzsdén kívüli ügyletekhez általában az energiatőzsdei ár szolgál referenciaként. A termelő vállalatok erőműveik üzemeltetését a tőzsdék azonnali piacain folytatott kereskedelem eredményeivel összhangban optimalizálják. Elvileg csak azokat az erőműveket üzemeltetik, amelyek határköltsége a piaci ár alatt van.
(10)
A Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7) (a megújuló energia elsőbbségéről szóló törvény, a továbbiakban: EEG) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó szabályokat tartalmazza (8); ez az energiafajta a hagyományos forrásokból előállított villamos energia (9) mellett egyre erősödő szerepet játszik a német piacon. A 2012 eleje óta hatályos módosított EEG szerint a megújuló energiaforrások villamosenergia-ellátásban képviselt arányának 2020-ra 35 %-ra, 2030-ra 50 %-ra, 2050-re pedig 80 %-ra kell emelkednie.
(11)
2010 végéig 160,5 GW termelőkapacitást kötöttek az átvitelirendszer-üzemeltetők (77,6 GW) és az elosztórendszer-üzemeltetők (82,9 GW) hálózataihoz. 2009-hez képest (152,7 GW) ez körülbelül 7,8 GW növekedést jelent. A megújuló energiaforrások 54,2 GW-ot tesznek ki a teljes kapacitásból. A megújuló energiaforrásokból körülbelül 50,7 GW-ért az EEG tarifái szerint fizetnek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrások a teljes kapacitás körülbelül 34 %-át teszik ki (10).
(12)
A betáplálás tekintetében 2010-ben összesen 531,2 TWh-t tápláltak be az átvitelirendszer-üzemeltető (367,5 TWh) és az elosztórendszer-üzemeltető rendszerekbe (163,7 TWh). A megújuló forrásokból betáplált mennyiség 93,7 TWh volt, ebből 80,7 TWh mennyiségért az EEG-nek megfelelően fizettek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrásokból betáplált mennyiség a teljes betáplált mennyiség körülbelül 18 %-át teszi ki; ez az arány a megújuló források által a teljes előállítási kapacitásban képviselt 34 % alatt marad (11). A különbség annak tulajdonítható, hogy a megújuló energiaforrások kiaknázásának időtartama évente rövidebb, mint a hagyományos energiaforrásoké.
(13)
A villamos energia német piacának másik ismérve a nemzeti hatóságok által a Japánban 2011 elején történt atomkatasztrófa után nemrégiben hozott határozathoz kapcsolódik, amely nyolc atomerőmű bezárására irányult; ezek teljes kapacitása 8 400 MW (12). Ezenkívül úgy határoztak, hogy 2022-re bezárják Németország összes többi atomerőművét is. Ez rövid távon megváltoztatta az import és az export egyensúlyát, így Németország, amely 2010-ig nettó villamosenergia-exportőr volt, 2011-ben nettó importőrré vált.
(14)
A Bizottság korábbi gyakorlata alapján (13) a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacokat lehet megkülönböztetni: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. szállítás; iii. elosztás és iv. kiskereskedelmi értékesítés. Habár ezen piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (14) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, ám az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik.
(15)
A BDEW kérelme a villamos energia előállítására és nagykereskedelmére vonatkozik. A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalásában a termékpiacot a „villamos energia elsődleges értékesítési piacaként” (15) határozza meg, amely az energiaszolgáltatók által előállított villamos energia eredeti értékesítésére, valamint a villamos energia nettó importjára terjed ki, de nem foglalja magában a piaci szereplők közötti későbbi kereskedelmet. Ezenkívül a német szövetségi versenyhatóság úgy véli, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem képezi a piac részét.
(16)
A német szövetségi versenyhatóság szerint az EEG hatálya alá tartozó villamos energia piaca az első értékesítést illetően külön piacot képez. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Ezután második lépésben értékesítik a nagykereskedelmi piacon.
(17)
A német szövetségi versenyhatóság arra a következtetésre jutott, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem piaci alapon szerveződik, és hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia független a kereslettől és az ármutatóktól (16). Ez a következtetés főleg a következő tényeken alapul:
(18)
Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia betáplálási szempontból elsőbbséget élvez, ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása teljesen független a kereslettől. A termelés és a betáplálás az áraktól is független, mivel az üzemeltetők jogszabályban előírt ellentételezésre jogosultak. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az átvitelirendszer-üzemeltetők a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően az azonnali piacon, gazdasági mozgástér nélkül értékesítik.
(19)
A német szövetségi versenyhatóság megjegyezte továbbá, hogy a jogszabályok alapján az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát lehet közvetlenül értékesíteni, és néhány üzemeltető él is ezzel a lehetőséggel. Az EEG értelmében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői a hónap első napján átállhatnak a közvetlen értékesítésről az EEG szerinti tarifa igénybe vételére. A piaci árra vonatkozó előrejelzések és a kereslet függvényében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői így minden hónapban eldönthetik, hogy az értékesítés melyik formája a legelőnyösebb a számukra. A közvetlen értékesítés jelentősége azonban a jövőben elenyésző lesz.
(20)
A 2012 elején hatályba lépett, módosított EEG szerint az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára - a fentiekkel összhangban - fennáll annak lehetősége, hogy az általuk előállított villamos energiát maguk értékesítsék és egyúttal piaci jutalékot kapjanak. A piaci jutalék a rögzített EEG-díj és az utólag meghatározott havi tőzsdei átlagár közötti különbséget hivatott helyettesíteni. A piaci jutalék igénybe vétele azonban szabadon választható, vagyis az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői maradhatnak a rögzített díjazási rendszerben vagy bármely hónapban visszaléphetnek oda. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét azonban várhatóan az átviteli hálózat üzemeltetői értékesítik. Ezenkívül a piaci díjon alapuló modell nem változtat azon, hogy az EEG hatálya alá tartozó energiatermelők teljes díjazási szintjét nem elsősorban a piaci árak határozzák meg (17).
(21)
A német szövetségi versenyhatóság ezért elismeri, hogy bár az EEG hatálya alá tartozó villamos energia versenynyomást fejt ki a hagyományos forrásokból előállított villamos energiára, az ellenkezője nem igaz; ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia nem szerepelhet ugyanazon a piacon, mint a hagyományos villamos energia, mivel az első értékesítés piaci feltételei a két előállítási mód esetében jelentősen eltérnek. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia első értékesítését továbbá főleg az átviteli hálózat üzemeltetői végzik. Ezért a piac a keresleti oldal szempontjából is nyilvánvalóan eltér a hagyományos villamos energia nagykereskedelmi piacától.
(22)
Figyelembe véve a villamos energia német piacának sajátos jellegét, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül az érintett termékpiac fogalma a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és első értékesítésének piacát foglalja magában. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése a fent említett okok miatt nem képezi e piac részét, és ezért külön kell értékelni.
(23)
A kérelem a Németországi Szövetségi Köztársaság területén végzett tevékenységekre vonatkozik. A kérelmező a szabályozási keret kialakításában megfigyelhető különböző tendenciák, a villamos energia importjának és exportjának szintje, valamint a piacok összekapcsolására és a szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló eljárások alapján olyan kiterjedtebb piac lehetőségét vizsgálja, amely Németországot és Ausztriát is magában foglalja, de végül az alábbi következtetést vonja le: „a kérelmező nem tudja eldönteni, hogy a villamos energia német nagykereskedelmi piaca és a szomszédos országok érintett piacai jelenleg megfelelően integráltak-e ahhoz, hogy regionális piacnak minősüljenek”.
(24)
A német szövetségi versenyhatóság az ágazati felmérés elvégzése után azt feltételezi, hogy a villamos energiának közös elsődleges piaca van Németországban és Ausztriában. Ez a következtetés azon alapul, hogy nincsenek szűk keresztmetszetek a Németország és Ausztria közötti határon lévő rendszer-összeköttetéseknél, valamint hogy az Európai Energiatőzsdén (EPEX) egységes az értékesítési és árképzési térség.
(25)
A Bizottság korábbi gyakorlatában a villamos energia piacát legtöbbször nemzeti (18) vagy akár kisebb (19) kiterjedésű piacként határozta meg. Bizonyos esetekben azonban nyitva hagyta a nemzeti piacoknál kiterjedtebb piacok lehetőségét (20).
(26)
A Bizottság úgy véli, hogy a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül nem szükséges meghatározni a hagyományos villamos energia előállítása és első értékesítése által érintett piac pontos földrajzi kiterjedését, mivel a piac bármely más meghatározása esetében az értékelés eredménye ugyanaz lenne.
(27)
Ami az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítását és első értékesítését illeti, földrajzi kiterjedése nem nyúlhat túl Németország területén, mivel a német EEG-ben meghatározott konkrét jogi feltételeken alapul.
a) Piaci részesedés és piaci koncentráció
(28)
A 30. cikk értelmében hozott határozataiban követett állandó gyakorlata (21) szellemében a Bizottság úgy vélte, hogy a villamos energia előállítása tekintetében „a nemzeti piacokon fennálló verseny egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése”.
(29)
A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása szerint (22) a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése a betáplált villamos energia tekintetében 2007-ben 74 %, 2008-ban 73 %, 2010-ben 70 % volt. A villamos energia német piaca ezért a 2004/17/EK irányelv 30. cikke értelmében hozott korábbi mentesítési határozatokhoz képest a tartomány középső részén helyezkedik el (23).
(30)
Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a két legnagyobb termelőre, az RWE-re és az E.ON-ra, amelyek együtt 58 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek (24), nem vonatkoznak a közbeszerzési törvény rendelkezései.
(31)
E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme ki van-e téve olyan szintű versenynek (a szabad hozzáférésű piacokon), amely biztosítja, hogy a 2004/17/EK irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő módon történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések. Ezzel kapcsolatban fontos szem előtt tartani, hogy amikor a közbeszerzési eljárások hatálya alá nem tartozó cégek (nevezetesen az RWE és az E.ON) tevékenykednek ezeken a piacokon, versenynyomást gyakorolhatnak a többi piaci szereplőre. Ez akkor sem fog megváltozni, ha Ausztriát is beleértik az érintett földrajzi piacba, mivel a legnagyobb termelők piaci részesedése várhatóan csak némileg kevesebb az Ausztriára és Németországra egyaránt kiterjedő piacon (25).
(32)
A hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében a fenti tények úgy értelmezhetők, hogy a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó piaci szereplők közvetlenül ki vannak téve a versenynek.
(33)
Azt is fontos megjegyezni, hogy a Bizottság „2009-2010 Report on progress in creating the internal gas and electricity market” című, 2011. júniusi szolgálati munkadokumentuma (26) a korábbi évekhez képest csökkenést jelzett a német piaci koncentrációban (27), és a villamos energia német piacát kapacitás szempontjából a „mérsékelten koncentrált piacok” (28), vagyis a 750 és 1 800 közötti Herfindahl-Hirschman-indexszel (HHI) (29) rendelkező piacok kategóriájába sorolta.
(34)
A fenti számokat figyelembe véve ezen határozat alkalmazásában - a versenyjog sérelme nélkül - az ajánlatkérők tekintetében feltételezhető, hogy a piac koncentrációjának mértéke arra mutat, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelme bizonyos mértékű versenynek van kitéve.
b) Egyéb tényezők
(35)
Az elmúlt években, pontosabban 2011 márciusáig Németország nettó villamosenergia-exportőr volt. A villamos energiát előállító atomerőművek kiiktatására vonatkozó határozat miatt azonban Németország nettó importőrré vált. Ezért jelenleg versenynyomás jellemző a piacra, amely a Németországon kívül előállított villamos energia behozatalának lehetőségéből ered. Ennek eredményeképpen a villamosenergia-ágazatba való németországi beruházásoknál figyelembe kell venni a környező országok termelőit. Ezért ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Ezenkívül a helyzet elemzése a szolgáltatóváltások (30) és a nagykereskedelmi piac likviditásának mértéke (31) tekintetében kimutatta, hogy ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Végül pedig meg kell jegyezni, hogy a német kiegyenlítő piac (32) és fő jellemzői (piacalapú árképzés, valamint a pozitív és negatív kiegyenlítő energia közötti árkülönbség) nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek.
(36)
Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előnyt szerez a hálózatba való elsődleges bekapcsolásból és elsőbbséget élvez a hagyományos villamos energiával szemben a hálózatba való betáplálásnál, ami azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása független a kereslettől. Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában a piaci árnál magasabb költségekkel állítják elő, olyan rendszert alakítottak ki, amelyben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia rendkívüli támogatásban részesül. Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői (33) a beüzemelés évében és az azt követő 20 évben jogszabályban meghatározott ellentételezésre jogosultak az átviteli hálózat üzemeltetőitől. Ez a díjazás fedezi a költségeiket, így magasabb, mint a piaci ár. Ezért a tőzsdei áraktól függetlenül betáplálhatják az általuk előállított villamos energiát a hálózatba (34).
(37)
Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Az átvitelirendszer-üzemeltetőknek az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az energiatőzsde azonnali piacán kell értékesíteniük, aminek következtében veszteséget szenvednek el. Ezeket a költségeket végül a villamos energia végső felhasználói fizetik meg, akik energiaszolgáltatóiknak külön EEG-díjat fizetnek, amely azután továbbkerül az átviteli hálózatok üzemeltetőihez. Azok az energiaszolgáltatók, amelyek több mint 50 %-os arányban vásárolnak az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát, ezen belül legalább 20 %-os arányban nap- vagy szélenergiából nyert villamos energiát, csökkentett EEG-különdíjat fizetnek.
(38)
Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára fennáll az a lehetőség is, hogy az előállított villamos energiát „közvetlen értékesítéssel” adják el. Ez azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői lemondhatnak a jogszabályban meghatározott díjazásról, és helyette az azonnali piacon közvetlenül értékesíthetik a villamos energiát. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia magas előállítási költségei miatt a jogszabályban meghatározott feltételeken kívüli közvetlen értékesítés rendszerint nem kifizetődő. A múltban ezt a módszert ritkán, főleg olyan esetekben alkalmazták, amikor a vásárlók mentességet tudtak szerezni az EEG-különdíj alól oly módon, hogy közvetlenül valamely termelőtől szereztek be bizonyos mennyiséget az EEG hatálya alá tartozó villamos energiából, és azt hagyományos villamos energiával kombinálták (35). Miután 2012 elején hatályba lépett az új EEG-törvény, korlátozódott ennek a mentességnek a lehetősége, ami valószínűleg csökkenti fogja a közvetlen értékesítés e formáját (36).
(39)
Az új törvény új „közvetlen értékesítési” lehetőséget biztosít, amely azonban úgynevezett „piaci jutalék” fizetését írja elő az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítói részére, amely fedezi a magasabb költségeik és az átlagos piaci ár közötti különbséget (a továbbiakban: „piaci jutalékon alapuló modell”). Az átvitelirendszer-üzemeltetők becslései szerint a piaci jutalékon alapuló modellben végzett értékesítés 2012-ben a megújuló energiaforrások minden típusát tekintve eléri az összesen 15 %-os arányt (37). Levonható az a következtetés, hogy jelenleg és a közeljövőben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét a jogszabályban meghatározott díjak rendszerében és az átvitelirendszer-üzemeltetők által értékesítik. A nem támogatott közvetlen értékesítés csupán elenyésző szerepet fog játszani.
(40)
A fenti okokból az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése olyan szabályozott rendszer részét képezi, amelyben a termelőknek jogszabályban meghatározott díjazás alapján fizetnek. Nincsenek kitéve a versenynek, mivel az általuk előállított, az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát a piacon uralkodó ártól függetlenül betáplálhatják. A betáplálási elsőbbségük miatt a teljes előállított mennyiséget el tudják adni. Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítóinak tevékenysége ki van téve a versenynek. A fentiek tekintetében nem kell további, a (6) preambulumbekezdésben felsoroltakhoz hasonló mutatókat értékelni.
IV. KÖVETKEZTETÉSEK
(41)
A fent megvizsgált tényezők tekintetében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltétel a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából teljesítettnek tekintendő.
(42)
Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére ítélnek oda megbízást, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.
(43)
Mindazonáltal a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltétel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia németországi előállítása és első értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából nem tekintendő teljesítettnek.
(44)
Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése továbbra is a 2004/17/EK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá esik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes közbeszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes közbeszerzések esetében, ahol az alapvető cél az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállításának és nagykereskedelmének támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni. E határozat alapját a BDEW és a német hatóságok által benyújtott információk alapján a 2011 októbere és 2012 februárja között fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.
(45)
Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó az ajánlatkérő felek által odaítélt és a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítását és első értékesítését lehetővé tévő szerződésekre.
E határozat alkalmazásában a hagyományos forrásokból előállított villamos energia az a villamos energia, amely nem esik az EEG hatálya alá. Ezenkívül az EEG és az abban foglalt feltételek értelmében a „megújuló energiaforrások” az alábbiak: vízenergia, ideértve a hullámenergiát, árapály-energiát, sókoncentrációkülönbség- és áramlásenergiát, szélenergia, napsugárzás, geotermikus energia, biomasszából származó energia, ideértve a biogázt, a biometánt, a hulladéklerakó-gázt és a szennyvízkezelésből származó gázt, valamint a háztartási és ipari hulladék biológiailag lebomló részét.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. április 24-én.