NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
A BIZOTTSÁG 812/2010/EU RENDELETE
(2010. szeptember 15.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
A Bizottság 2009. december 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétett értesítésben dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatala tekintetében.
(2)
A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 50 %-át - képviselő gyártók nevében az APFE - European Glass Fiber Producers Association (a továbbiakban: panaszos) által 2009. november 3-án benyújtott panaszt követően indította meg. Az említett termék dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott bizonyítékokat az eljárás megindításához elegendőnek ítélték.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint a KNK képviselőit, a közismerten érintett importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.
(4)
Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi exportáló gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2008. október 1. és 2009. szeptember 30. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről.
(6)
Nyolc kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártók csoportja, valamint hét uniós gyártó vagy exportáló gyártók csoportja adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk megvizsgálását követően, és tekintettel az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók és uniós gyártók nagy számára, az a döntés született, hogy e gyártók tekintetében mintavétel szükséges (lásd az alábbi (12) és (13) preambulumbekezdéseket).
(7)
A független importőrök tekintetében a vizsgálat mintavételi szakaszában mindössze három importőr adta meg a kért tájékoztatást az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Ezért az a döntés született, hogy nem mintavétel alkalmazására kerül sor, hanem kérdőívet küldenek azoknak az importőröknek, akik jelentkeztek.
(8)
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi vállalat (csoport) az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek.
(9)
A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a KNK-beli érintett exportáló gyártók, a KNK hatóságai és a panaszos számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
(10)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak, a mintavételbe bevont uniós gyártóknak, az importőröknek, valamint az összes ismert felhasználónak és felhasználói szövetségnek. A mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártók, a mintavételbe bevont összes uniós gyártó, két importőr és 13 felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet.
(11)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
KNK-beli exportáló gyártók
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. és Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), és
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
b)
Uniós gyártók
-
Johns Manville Slovakia, Trnava (Nagyszombat), Szlovákia
-
European Owens Corning Fiberglas, Brüsszel, Belgium
-
Owens Corning France, Chambéry, Franciaország
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Hollandia
c)
Uniós felhasználók
-
Sabic Europe BV, Sittard, Hollandia, valamint Genk, Belgium
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Hollandia
d)
Analóg országbeli gyártó
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Törökország.
3. Mintavétel
(12)
A jelentkező nyolc kínai exportáló gyártóból vagy exportáló gyártók csoportjából a Bizottság - az alaprendelet 17. cikkének megfelelően - kiválasztotta a mintát a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiség alapján. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a KNK-ból az unióba exportált mennyiség több mint 70 %-át képviselő három vállalat(csoport)ból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultáltak az érintett felekkel, akik nem emeltek kifogást.
(13)
Az uniós gyártók tekintetében hét gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az ezen együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítés és gyártás tekintetében a három legnagyobb uniós gyártó(csoport)ból álló mintát állított össze, amelyek az összes együttműködő uniós gyártó értékesítésének 64 %-át képviselik.
4. A vizsgált időszak
(14)
A dömping és a kár vizsgálata a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő érintett termék a következő: a jelenleg a 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10, illetve az ex 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegszál; üvegszál előfonat; üvegszál pászma és fonal, illetve üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (a továbbiakban: érintett termék).
(16)
Az érintett termék a kompozit anyagokat előállító iparágban a hőre lágyuló és hőkezelt gyanták megerősítésére leggyakrabban használt nyersanyag. A létrejövő kompozit anyagokat (üvegszállal megerősített műanyagok) számos más iparágban alkalmazzák: gépjárműipar, elektromos/elektronikai ipar, szélerőműlapátok, építés/építőipar, tartályok/csövek, fogyasztási cikkek, légtér/katonai felhasználás stb.
(17)
Ezen eljárás a folytonos üvegszálból készült termékek négy alaptípusára - azaz a vágott szálakra, előfonatokra, szövedékekre (az üveggyapotból készült szövedék kivételével) és fonalra - terjed ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék különböző típusainak megjelenésében mutatkozó különbségek és végfelhasználásukban mutatkozó esetleges különbségek ellenére az érintett termék szinte valamennyi különböző típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik. Megállapították azonban, hogy a pászmák nem ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, mivel nem folytonos üvegszálból, hanem eltérő hosszúságú szálakból készülnek. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy egyes nagyon különleges előfonat- és fonaltípusokat, amelyek jelenleg a 7019 12 00, illetve a 7019 19 10 KN-kód alá tartoznak, ki kellene zárni, mivel ezek különlegesen kezelt - bevonattal ellátott és impregnált - típusok, amelyeknek az izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot, ezáltal pedig eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek.
(18)
A fonalak számos továbbfelhasználója állította, hogy az utóbbiakat teljesen ki kellene zárni az eljárás hatálya alól, tekintettel arra, hogy az Unióban szinte nincs gyártóbázis, valamint a fonalak és más terméktípusok nem helyettesíthetők egymással.
(19)
A vizsgálat azonban legalább egy irányú helyettesíthetőség fennállását kimutatta (nevezetesen azt, hogy a fonal számos alkalmazás céljára használható más típusok helyett, még akkor is, ha ez - tekintettel a fonalak viszonylag magas árára - nem is lenne mindig gazdaságilag életképes lehetőség), az egyes termék típusok korlátozott gyártóbázisa pedig önmagában nem indokolhatja az ilyen típus kizárást az eljárás hatálya alól mindaddig, amíg az más típusokéval azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel és alkalmazásokkal rendelkezik. Mivel a folytonos üvegszálból készült fonalak minden más üvegszálból készült termékével azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, és bizonyos mértékig helyettesíthetők azokkal, az az ideiglenes döntés született, hogy nincs ok arra, hogy a fonalakat kizárják a termék definíciójából. Megjegyzendő azonban, hogy ezen állítás további értékelésére különös figyelmet fognak fordítani.
2. Hasonló termék
(20)
Az érintett termék és a KNK, valamint az ideiglenesen analóg országnak tekintett Törökország belföldi piacán értékesített folytonos üvegszálból készült termékek, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített folytonos üvegszálból készült termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá alkalmazásaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(21)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.
(22)
Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
az üzleti döntéseket és költségeket a piaci feltételek szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül;
2.
a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően, függetlenül auditálják, és alkalmazzák minden célra;
3.
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;
4.
a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot;
5.
a valutaátváltások piaci árfolyamon történnek.
(23)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”)
-
Jushi Group, és
-
New Changhai Group.
(24)
Valamennyi fent említett mintában szereplő exportáló gyártó vagy gyártócsoport tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt és a szóban forgó vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványukon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt.
(25)
A vizsgálat során megállapították, hogy két, a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártó/csoport nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.
(26)
Különösen az egyik exportáló gyártó/csoport nem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései kielégítő mértékben mentesek az állami beavatkozástól. Az igazgatótanácsában található igazgatók többségét egy többségi állami tulajdonban álló vállalat jelölte ki. Következésképpen, az állam sikeresen meg tudta akadályozni bármely döntés meghozatalát. Ennélfogva egyértelmű, hogy az állam jelentős szerepet játszik a vállalat döntéshozatali folyamatában. A vállalat emellett azt sem tudta bizonyítani, hogy egyértelmű számviteli nyilvántartással rendelkezne, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, mivel a vállalat adóköteles bevétele nem szerepelt helyesen a pénzügyi kimutatásokban.
(27)
A mintavételbe bevont másik exportáló gyártó/csoport sem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései kielégítő mértékben mentesek az állami beavatkozástól. A csoport két kereskedője állami tulajdonban álló vállalat. Az állam továbbá jelentős mértékben be tud avatkozni a csoport egyik exportáló gyártójának döntéshozatalába az állami tulajdonban álló anyavállalatot képviselő igazgató hallgatólagos vétó joga alapján. Ez a gyártó viszont a csoportba tartozó két másik exportáló gyártó anyavállalata és többségi tulajdonosa, így az állam jelentős mértékben be tud avatkozni azok döntéshozatalába is. A csoportba tartozó három exportáló gyártó továbbá nem tudta bizonyítani, hogy megfelel a 2. kritériumnak, mivel két exportáló gyártó esetében a kedvezményes adóelbánás nem szerepelt a pénzügyi kimutatásokban, míg a harmadik esetében a könyvvizsgálat nem tűnt függetlennek. Ezen túlmenően a csoportba tartozó öt vállalat nem felelt meg a 3. kritériumnak (főként a földhasználati jogok nem piacközpontú árai következtében).
(28)
Az egyik - két kapcsolódó vállalat csoportjából álló - mintavételbe bevont exportáló gyártó bizonyította, hogy a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában szereplő valamennyi kritériumnak megfelel és piacgazdasági elbánásban részesülhet.
(29)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól, valamint a mintavételbe bevont két olyan exportáló gyártótól/csoporttól, akikre vonatkozóan a Bizottság nem javasolta a piacgazdasági elbánás megadását. A beérkezett észrevételek miatt azonban a megállapításokon nem kellett változtatni.
2. Egyéni elbánás
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(31)
A mintavételbe bevont két fent említett vállalat(csoport), amelyektől megtagadták a piacgazdasági elbánást, egyéni elbánást is kért, arra az esetre, ha a piacgazdasági elbánást nem kapnák meg.
(32)
A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy a két vállalat(csoport) nem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyéni elbánásra vonatkozó követelménynek. Megállapították ugyanis, hogy a vállalatok nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumot, amely szerint a részvények többségének magánszemélyek tulajdonában kell lennie, illetve a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, mivel - a (26) és (27) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően - mindegyik vállalatról kiderült, hogy végső soron állami tulajdonban van vagy állami ellenőrzés alatt áll. A fent említettek szerint azt is megállapították, hogy a két vállalat(csoport) egyike sem tudta bizonyítani, hogy megfelelnek a 9. cikk (5) bekezdésének e) pontjában meghatározott kritériumnak, vagyis annak, hogy döntéshozataluk mentes a jelentős állami beavatkozástól, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor a vállalatokra eltérő vámtételeket határoznak meg. Következésképpen az egyéni elbánás iránti kérelmeiket el kellett utasítani.
(33)
Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a mintavételbe bevont egyik olyan exportáló gyártó/csoport sem kap egyéni elbánást, amelyik nem részesült piacgazdasági elbánásban.
3. Rendes érték
3.1. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban részesített exportáló gyártó/csoport esetén
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először ezen exportáló gyártó tekintetében állapította meg, hogy a folytonos üvegszálból készült termékek belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes mennyisége az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítései teljes mennyiségének legalább 5 %-át képviselte-e. A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatív volt.
(35)
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal.
(36)
Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon eladott és a folytonos üvegszálból készült termékeknek az Unióba irányuló exportként értékesített típusával összehasonlíthatónak minősített típusa esetében a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi értékesítés az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében kellően reprezentatív volt-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgált időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének. A vizsgálat megállapította, hogy négy kivételével valamennyi terméktípus belföldi értékesítése reprezentatív volt.
(37)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgált időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(38)
Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-nál többet képviselt, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.
(39)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, vagy amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(40)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették.
(41)
A vizsgálat megállapította, hogy egy kivételével valamennyi hasonló terméktípus nyereséges értékesítése meghaladta a belföldi összértékesítés 80 %-át, így valamennyi belföldi értékesítést felhasználták a rendes érték átlagárának kiszámításához. Egy terméktípus esetében csak a nyereséges értékesítéseket használták fel. A belföldi piacon reprezentatív mennyiségben nem értékesített négy terméktípus esetében a Bizottság rendes értékként a nagyon hasonló termékek megfelelően kiigazított reprezentatív belföldi árát alkalmazta.
3.2. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban nem részesített exportáló gyártók/csoportok esetében
a) Analóg ország
(42)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően azon vállalatok esetében, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a rendes érték megállapítása egy analóg ország ára vagy számtanilag képzett érték alapján történt.
(43)
A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a KNK-ra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak Törökországot kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(44)
Két érintett fél jelentkezett és jelezte, hogy Törökország nem lenne megfelelő analóg ország, anélkül azonban, hogy ezt alátámasztották volna. Egy másik érdekelt fél észrevételt tett az analóg országra vonatkozó választással kapcsolatban és inkább Indiát javasolta, mivel India a KNK-val összehasonlítható fejlettségi szinten áll, a piacok összehasonlíthatóak - mivel mindkét piacon igen fontosak a szélerővel kapcsolatos alkalmazások -, és az összehasonlítható típusokat hasonló módon gyártják. Az indiai piacot továbbá jelentős behozatallal rendelkező nyílt piacként írta le. Végül megemlítette, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférés mindkét országban összehasonlítható.
(45)
A Bizottság igényelte a hasonló termék török, kanadai, amerikai egyesült államokbeli, dél-koreai és indiai gyártóinak együttműködését. Azonban egyedül a török gyártó jelezte együttműködési hajlandóságát és nyújtotta be a kitöltött kérdőívet.
(46)
Törökországot a belföldi értékesítési mennyiség tekintetében reprezentatív analóg országként ismerték el. A hasonló termék egyik, Törökországban nem gyártott típusának rendes értékét azonban ki kell számítani. Megjegyzendő az is, hogy a folytonos üvegszálból készült termékek behozatalával kapcsolatban folyamatban levő török dömpingellenes vizsgálat az árak lehetséges leszorítására utal a török belföldi piacon. Figyelemmel azonban arra, hogy Törökország az egyetlen ország, amely beleegyezett a jelen vizsgálatban való együttműködésbe, ideiglenesen megállapítható, hogy Törökországot kell analóg országnak tekinteni.
b) A rendes érték meghatározása
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében a rendes értéket az e gyártóktól érkezett ellenőrzött információk alapján állapították meg a piacgazdasági eljárásban részesülő vállalatcsoportok esetében fent meghatározott általános módszertannak megfelelően. Amennyiben az analóg ország belföldi piacán a terméktípusokat veszteséggel értékesítették, vagy hasonló terméktípust nem értékesítettek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és 2. cikkének (6) bekezdése szerint határozták meg.
4. Exportár
(48)
Az esetek többségében az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, így az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.
(49)
Az egyik exportáló gyártónak a kapcsolódó vállalatai részére történő néhány exportértékesítésével kapcsolatban megállapítható, hogy azok kötött felhasználásra irányultak, következésképpen azokat az ideiglenes dömpingszámításban nem vették figyelembe.
5. Összehasonlítás
(50)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Kiigazítást alkalmaztak a közvetett adók, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az exportáló országon belüli fuvarozás, kereskedelmi szint (a terjesztési csatornák eltérései), jótállási költségek, hitelköltségek és banki költségek esetében.
6. Dömpingkülönbözetek
(51)
Az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában van kifejezve.
(52)
A piacgazdasági elbánásban részesített exportáló gyártók együttműködő csoportja esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az egyedi dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.
(53)
A mintavételbe bevont, piacgazdasági elbánásban vagy egyedi elbánásban nem részesített vállalatokra és a mintavétellel nem érintett együttműködő vállalatokra a dömpingkülönbözet a mintavételbe bevont három vállalat(csoport) átlaga.
(54)
Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 100 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt.
(55)
Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
New Changhai Group
8,5 %
Más együttműködő vállalatok
43,6 %
A többi
43,6 %
D. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(56)
A vizsgált időszak alatt a hasonló terméknek 11 gyártója volt az unióban. E 11 gyártóból heten működtek együtt a vizsgálat során. Mind a hét gyártó tagja volt a panaszosnak és megállapították, hogy ezek teszik ki a hasonló termék teljes uniós gyártásának nagy részét, jelen esetben több mint 90 %-át. A többi négy uniós gyártó egyike szintén panaszos volt, ketten aktívan támogatták a panaszt, míg négyen nem támogatták és nem is kifogásolták azt. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a 11 gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(57)
Mint azt a fenti (13) preambulumbekezdés említi, a teljes uniós gyártás mintegy 64 %-át képviselő, három gyártóból álló mintát választottak. Mivel e gyártók közül kettő az unióban számos gyártóegységgel rendelkező, kapcsolódó vállalatok csoportja volt, a minta összesen kilenc egyedi vállalatból tevődött össze.
(58)
Az érintett felek közül néhányan azt állították, hogy a mintavételbe bevont uniós gyártókat nem kellene az uniós gazdasági ágazatnak tekinteni, mivel mindhárman rendelkeztek az érintett termék gyártásával foglalkozó kapcsolódó kínai gyártókkal. A vizsgálat megerősítette, hogy a mintavételbe bevont három uniós gyártó közül kettő valóban rendelkezett kapcsolódó kínai gyártó vállalatokkal. Megállapították azonban, hogy a kapcsolat ellenére ez a kettő, a mintavételbe bevont uniós gyártó semmilyen tekintetben nem úgy járt el, hogy megbízhatatlanná tennék a vizsgálat megállapításait. Ezen uniós gyártók a KNK-ban található kapcsolódó vállalataiktól csak korlátozott mennyiségben importáltak (a behozatalok kevesebb mint 4 %-a érkezett a KNK-ból). Az ilyen behozatal emellett elhanyagolhatónak tekinthető az érintett uniós gyártók teljes gyártásához képest, amely uniós gyártókat semmiféleképpen nem szabad importőröknek tekinteni, mivel egyértelműen valódi üvegszálgyártókról van szó. Végül az érintett uniós gyártókra vonatkozó kármutatókat nem befolyásolta ez a korlátozott behozatal. A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy nem indokolt a mintavételbe bevont uniós gyártók egyikének kizárására sem az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelme szerinti meghatározása alól.
2. Uniós fogyasztás
(59)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló behozatalmennyiség alapján állapították meg az Eurostattól beszerzett adatok alapján.
(60)
Az uniós fogyasztás 2006 és a vizsgált időszak között jelentősen, 24 %-kal csökkent. A fogyasztás azonban kissé emelkedett 2007-ben és 2008 első felében.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Egység (tonna)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indexálva
100
106
105
76
3. Az érintett országból való behozatal
3.1. A dömpingelt behozatal mennyisége
(61)
Az érintett termék KNK-ból az uniós piacra érkező behozatalának mennyisége jelentősen növekedett a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező mennyisége összességében több mint 50 %-kal növekedett. Különösen 2006 és 2008 között, amikor a KNK-ból érkező behozatal több mint kétszeresére növekedett. A behozatal 2008-ban a vizsgált időszakhoz képest csökkent, a csökkenés mértéke (25 %) azonban alacsonyabb volt, mint a fogyasztás visszaesésének mértéke (28 %).
2. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Egység (tonna)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indexálva
100
158
202
151
3.2. A dömpingelt behozatal piaci részesedése
(62)
A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a kínai behozatal 15,6 %-os piaci részesedéssel rendelkezett, amely majdnem kétszerese a 2006-os piaci részesedésének.
3. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Piaci részesedés (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indexálva
100
149
191
198
3.3. Árak
a) Az árak alakulása
(63)
Az alábbi táblázat mutatja az Eurostat adatai alapján a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal vámkezeletlen átlagárát az unió határánál. A KNK-ból érkező behozatal átlagára lényegében stabil maradt a figyelembe vett időszak alatt. Ez annak ellenére figyelhető meg, hogy a folytonos üvegszál gyártásához felhasznált nyersanyagok ára a figyelembe vett időszakban világszerte jelentősen megemelkedett (miként a 18. táblázatban is szerepel).
4. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (árak)
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Átlagár/tonna (EUR)
930
936
970
943
Indexálva
100
101
104
101
b) Alákínálás
(64)
Típusok közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók értékesítési árainak és a mintavételbe bevont uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. Ehhez a mintavételbe bevont uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország mintavételbe bevont exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.
(65)
Az összehasonlítás szerint a vizsgált időszak során a KNK-ból származó behozott érintett termékeket az unióban az uniós gazdasági ágazat árai alá - utóbbi százalékában kifejezve 23 %-kal 39 %-on - kínálva értékesítették.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes észrevételek
(66)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintavételbe bevont gyártókra vonatkoznak.
4.2. Gyártás
(67)
Az uniós gyártás mennyisége 2006 és 2008 között viszonylag stabil volt, a vizsgált időszak azonban meredeken zuhant:
5. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Egység (tonna)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indexálva
100
103
101
63
4.3. Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(68)
Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása az alábbiak szerint alakult:
6. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártási kapacitás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Kapacitás (tonna)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indexálva
100
100
102
89
Kapacitáskihasználás (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexálva
100
103
100
71
(69)
A gyártási kapacitás a vizsgált időszakban csökkent mértékű volt. A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által okozott árcsökkenés és a piaci részesedés csökkenése alapján számos gyártósort leszereltek, átmenetileg bezártak, vagy korlátoztak. A kapacitáskihasználási mutató a gyártási kapacitás ilyen csökkenése ellenére is 86 %-ról 61 %-ra, vagyis 29 %-kal csökkent.
4.4. Készletek
(70)
Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a készletek 2007-ben a fogyasztás tetőzésekor először csökkentek, majd 2008-ban erősen megemelkedtek az adott év negyedik negyedében tapasztal hirtelen kereslet-visszaesés fényében. A vizsgált időszak alatt a készletek szintje a megszokottabb szintekre tért vissza.
7. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készletek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Egység (tonna)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indexálva
100
82
139
92
4.5. Értékesítési mennyiség (teljes uniós gazdasági ágazat)
(71)
Az összes uniós gyártó uniós piacon történő értékesítésének mennyisége - beleértve a kötött felhasználást szolgáló eladásokat is - az alábbiak szerint alakult:
8. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítés (mennyiség)
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Egység (tonna)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indexálva
100
101
96
70
(72)
Az uniós gazdasági ágazat egésze által értékesített teljes mennyisége 30 %-kal csökkent. 2007-ben - miközben az uniós fogyasztás 6 %-kal nőtt (a fenti 1. táblázat szerint) - az érintett termékből az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség csupán 1 %-kal emelkedett. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott profitálni az adott időszakban tapasztalható megnövekedett fogyasztásból. Ezt követően 2008-ban és a vizsgált időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége erőteljesen csökkent.
4.6. Piaci részesedés (teljes uniós gazdasági ágazat)
(73)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2007-ben és 2008-ban erőteljesen csökkent, amit a vizsgált időszakban enyhe talpra állás követett. Összességében azonban az uniós gazdasági ágazat 5,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a figyelembe vett időszak alatt, mivel - amint azt a fenti 3. táblázat szemlélteti - a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal csaknem a kétszeresére emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.
9. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - EU piaci részesedés
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Uniós piaci részesedés (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indexálva
100
95
91
93
4.7. Eladási árak
(74)
Az átlagos eladási árak tekintetében az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt nem volt képes megnövelni a kapcsolatban nem álló vevők felé érvényesített eladási árakat. Épp ellenkezőleg, az eladási átlagárak 2 %-kal csökkentek, ami még szembetűnőbb a növekvő nyersanyagárak fényében. Az uniós gazdasági ágazatnak valójában a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által az uniós piacon kifejtett árszínvonalat leszorító nyomás következtében nem volt lehetősége az eladási árakban tükrözni a megnövekedett nyersanyagköltségeket.
10. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítések (átlagárak)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
EUR/tonna
1 179
1 166
1 192
1 159
Indexálva
100
99
101
98
4.8. Foglalkoztatás
(75)
Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat racionalizálta a gyártást a figyelembe vett időszak alatt a gyártási költségek csökkentése és a nyersanyagárak megemelkedésének ellensúlyozása céljából. A munkavállalók száma a teljes időszak alatt 20 százalékponttal csökkent úgy, hogy ebből 15 százalékpontos csökkenés a 2007 és a vizsgált időszak közötti időszakra összpontosult.
11. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - foglalkoztatás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Munkavállalók száma
4 114
3 890
3 705
3 302
Indexálva
100
95
90
80
4.9. Termelékenység
(76)
Az uniós gazdasági ágazat előző preambulumbekezdésben leírt erőfeszítéseinek eredményeként az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége 2007-ben és 2008-ban jelentősen emelkedett. E kedvező fejlemény megfordult a vizsgált időszakban és a termelékenység 21 %-os átfogó csökkenéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. A termelékenység ellenkező irányú alakulása részben a kereslet összeomlásának, részben pedig a jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló, KNK-ból érkező dömpingelt behozatalnak tudható be, ami a gyártás erőteljes csökkenéséhez vezetett, növelve az egységnyi üvegszálból készült termékekre eső foglalkoztatást.
12. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - termelékenység
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Tonna/munkavállaló
121
131
136
95
Indexálva
100
108
113
79
4.10. Bérek
(77)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ellenőrzése alatt tartania a munkaerőköltségek alakulását. Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az éves átlagbérek 2007-ben és 2008-ban enyhén növekedtek, a vizsgált időszak alatt azonban csökkentek. A teljes időszak alatt az egységnyi munkaerőköltségek 3 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés határozottabb lenne, ha a végkielégítések összegét kizárták volna a fenti tendenciából.
13. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - munkaerőköltségek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Éves bérek (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexálva
100
101
103
97
4.11. Nyereségesség és a befektetések megtérülése
(78)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az uniós gyártók nyereségességének megállapítása során az ellenőrzött számokat kiigazították annak kizárása érdekében, hogy az elemzést a rendkívüli, vállalatspecifikus kérdések befolyásolhassák, amelyek aránytalan hatást fejtettek ki a szóban forgó vállalatok nyereségére vonatkozó adataira egy adott időszakban. E kiigazításokat követően a mintavételbe bevont gyártók nyereségessége és a hasonló termék uniós értékesítéséhez kapcsolódó befektetéseik megtérülése a figyelembe vett időszakban az alábbiak szerint alakult:
14. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - nyereségesség és a befektetések megtérülése
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Nettó nyereség (az üzleti forgalom%-ában)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Befektetések megtérülése
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Amint a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak legnagyobb részében - a 2007-es év kivételével, amikor az átlagos nyereségességi ráta elérte a 4,7 %-ot - korlátozott nyereségességi szintet tudott elérni. A nyereség a vizsgált időszak alatt hatalmas veszteséggé alakult: az uniós gazdasági ágazat átlagos veszteségességi rátája 15 %-ra csökkent.
(80)
A befektetések megtérülése - a befektetések könyv szerinti nettó értéke a profit százalékában kifejezve - tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte. A befektetések megtérülése összességében a teljes figyelembe vett időszak alatt - a 2007-es év kivételével - igen korlátozott maradt. A vizsgált időszakban végül az uniós gazdasági ágazat átlagos befektetési megtérülési rátája -16,8 %-ra esett.
(81)
A fenti törékeny pénzügyi helyzet a fogyasztás - fenti (60) preambulumbekezdésben ismertetett - 2006 és 2008 közötti növekedése és az uniós gazdasági ágazatnak a - fenti (75) és (76) preambulumbekezdésben ismertetett - gyártási költségek racionalizálására irányuló erőfeszítései ellenére alakult ki. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező, alacsony árú, dömpingelt behozatal erőteljesen növekvő mennyisége befolyásolta az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségét és szintén súlyos árcsökkenéshez vezetett. Ezek a tényezők befolyásolták az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét. Ezt legjobban a vizsgált időszakra eső drámai, 15 %-os veszteség szemlélteti.
4.12. Készpénzforgalom és tőkeemelési képesség
(82)
A működtetési tevékenységek esetében a nettó készpénzforgalom az alábbiak szerint alakult:
15. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készpénzforgalom
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Készpénzforgalom (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexálva
100
50
22
-64
(83)
A fenti táblázat megerősíti az uniós gazdasági ágazat törékeny pénzügyi helyzetét a 2006 és 2008 közötti időszakban, valamint az ebből következő drámai hanyatlást a vizsgált időszakban.
4.13. Befektetések
(84)
A figyelembe vett időszak alatt a mintavételbe bevont gyártók befektetései az alábbiak szerint alakultak:
16. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - befektetések
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Nettó befektetések (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexálva
100
52
109
71
(85)
A 2006-os és 2008-as csúcspontot jelentő évek alatt a befektetések viszonylag magas szintűek voltak a kohók átépítését illetően. E tőkeintenzív iparágban a kohókat 7-10 évente át kell építeni, a kohók átépítésével kapcsolatos költségek pedig a 8-13 millió EUR-t is elérhetik (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel). A másik, strukturálisabb, magas befektetési költségek jelentős része a bélések ötvözetfogyasztásához és a bélések ebből következő átépítéséhez kapcsolódik.
4.14. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(86)
A KNK-ból érkező behozatal dömpingkülönbözete - a fenti (55) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint - igen magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(87)
Az uniós gazdasági ágazat által versenyképességének fokozása érdekében tett jelentős erőfeszítések ellenére az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. Ez különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó mutatók - vagyis a befektetések megtérülése, a készpénzforgalom és a nyereségesség - elemzésekor szembetűnő, amelyek mindegyike drámaian alakult. Ezen túlmenően a gyártással, gyártási kapacitással, kapacitáskihasználással, értékesítési mennyiséggel és piaci részesedéssel kapcsolatos mutatók szintén az egyértelműen hanyatló tendenciát erősítették meg.
(88)
Ugyanakkor a vizsgált időszak alatt a KNK-ból érkező üvegszál-behozatal mintegy 39 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált, az uniós gazdasági ágazat pedig 5 százalékpontos piaci részesedést veszített kevesebb mint négy év alatt.
(89)
A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(90)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(91)
2006 és a vizsgált időszak között az érintett termékek dömpingelt behozatalának mennyisége 51 %-kal növekedett, ami az uniós piaci részesedés mintegy 98 %-os - 7,9 %-ról 15,6 %-ra történt - növekedéséhez vezetett.
(92)
A KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 5,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, eladási árai pedig 2 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében. A jelentős alákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket az eladási árakban, ami alacsony, a vizsgált időszakban pedig negatív nyereségességhez vezetett.
(93)
Figyelemre méltó továbbá, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése tovább növekedett még a vizsgált időszak alatt is. Vagyis - a fenti (62) preambulumbekezdésben is említetteknek megfelelően - a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal mennyisége lassabb ütemben csökkent, mint az uniós fogyasztás.
(94)
Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy nincs a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Az e tekintetben felvetett egyik érv az volt, hogy a kínai és az uniós eladási árak közötti árkülönbség viszonylag állandó volt a teljes figyelembe vett időszak alatt, míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége ugyanakkor ingadozott. E tekintetben figyelembe kell venni, hogy nemcsak az árszínvonal, hanem a már alacsony árú, dömpingelt behozatal mennyisége is erőteljes nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat eladásaira. Továbbá, még ha más tényezők is szerepet játszhattak az uniós gazdasági ágazat összesített állapotában - bizonyos mértékben kihatva az uniós gazdasági ágazat nyereségességének alakulására is -, ez semmi esetre sem enyhítheti a KNK-ból érkező, folyamatosan az uniós árak alá kínáló dömpingelt behozatal hatását, különösen mivel ez a piaci változások változásai - például a fogyasztás növekedése és csökkenése, vagy a nyersanyagárak alakulása - ellenére viszonylag stabil ütemben következett be.
(95)
Hasonló érvet terjesztettek elő az uniós gazdasági ágazat nyereségességére vonatkozó adatok és piaci részesedésük alakulása közötti kapcsolat állítólagos hiányával kapcsolatban. Ugyanis az uniós gazdasági ágazat nyereségességi szintje 2006-tól 2007-ig például a csökkenő piaci részesedés ellenére átmenetileg javult. Ez részben az uniós piaci feltételek 2007 során tapasztalt javulásának következménye (lásd a fenti (60) preambulumbekezdésben említett uniós fogyasztás 6 %-os növekedését). Fontosabb azonban, hogy 2006-ban és 2007-ben az uniós gazdasági ágazat a gyártásnak a gyártási költségek csökkentése révén történő ésszerűsítésére összpontosított, ami szintén hatással volt nyereségességi szintjükre. Másik példa, hogy 2008 és a vizsgált időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése enyhén emelkedett, miközben nyereségességi mutatója a súlyos veszteséget jelentő 15 %-ra zuhant. Ugyanezen időszak alatt azonban a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése szintén növekedni tudott, miközben még mindig jelentős mértékben az uniós eladási árak alá kínáltak. Ez az uniós gazdasági ágazat által realizált hatalmas veszteséghez vezetett. Mindkét fenti eset ténylegesen azt mutatja, hogy nem lehet egy vagy két különálló mutatót önmagában figyelembe venni a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazat állapotára gyakorolt hatásának mérésekor.
(96)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, különösen kedvezőtlenül érintette az uniós ágazat gazdasági helyzetét.
3. Egyéb tényezők hatása
3.1. Harmadik országokból származó behozatal
(97)
A figyelembe vett időszak alatt korlátozott behozatal érkezett más harmadik országokból. A KNK-n kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2 százalékponttal 17 %-ról 15 %-ra csökkent. A második legnagyobb behozatali forrást jelentő Norvégia piaci részesedése a vizsgált időszak alatt 3,3 % volt. Törökország piaci részesedése a vizsgált időszak alatt 2,5 % volt, míg a behozatal negyedik legnagyobb forrását képező USA piaci részesedése kevesebb mint 2 % volt a vizsgált időszak alatt.
17. táblázat
Behozatal más országokból
Ország
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Norvégia
Mennyiség (tonna)
34 990
28 834
35 410
24 993
Piaci részesedés (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Átlagár (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Törökország
Mennyiség (tonna)
28 981
25 035
20 658
18 874
Piaci részesedés (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Átlagár (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Mennyiség (tonna)
22 921
24 246
20 447
13 569
Piaci részesedés (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Átlagár (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajzia
Mennyiség (tonna)
9 541
25 569
35 200
12 601
Piaci részesedés (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Átlagár (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tajvan
Mennyiség (tonna)
19 318
18 150
14 655
11 285
Piaci részesedés (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Átlagár (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
India
Mennyiség (tonna)
4 365
11 231
3 757
5 361
Piaci részesedés (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Átlagár (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Koreai Köztársaság
Mennyiség (tonna)
7 959
5 974
13 934
5 116
Piaci részesedés (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Átlagár (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japán
Mennyiség (tonna)
21 671
10 727
11 174
4 609
Piaci részesedés (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Átlagár (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexikó
Mennyiség (tonna)
4 894
9 713
7 226
3 689
Piaci részesedés (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Átlagár (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Mennyiség (tonna)
4 136
3 309
2 196
2 244
Piaci részesedés (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Átlagár (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Más országok
Mennyiség (tonna)
8 954
14 848
8 519
9 227
Piaci részesedés (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Átlagár (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
A fenti, az Eurostattól származó adatokon alapuló táblázat azt mutatja, hogy - a fenti (63) preambulumbekezdésben összefoglaltak szerint - a más behozatalok átlagos uniós határparitáson számított árszintjei általában sokkal magasabbak, mint a KNK-ból érkező behozatal árai. Az Eurostattól származó árak és az uniós gazdasági ágazat fenti (74) preambulumbekezdésben bemutatott eladási árainak összehasonlításából úgy tűnik, hogy a Törökországból érkező behozatal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált a vizsgált időszak alatt. A Törökországból érkező behozatal azonban a vizsgált időszak alatt csupán a piaci részesedés 2,5 %-át tette ki, ami a 2006-os piaci részesedésüknél alacsonyabb. E behozatalok árai továbbá folyamatosan jelentős mértékben - mintegy 14 %-23 %-kal - magasabbak voltak a KNK-ból érkező behozatalok árainál. Szintén úgy tűnik, hogy a Malajziából, Tajvanról és a Koreai Köztársaságból érkező behozatal alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat árainál, azonban ezek piaci részesedése korlátozott mértékű volt és csökkent. A Törökországból, Malajziából, Tajvanról és a Koreai Köztársaságból, vagy bármely más harmadik országból érkező behozatalról ezért nem tartották úgy, hogy kedvezőtlenül érintették volna az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ilyen alapon ésszerű ideiglenesen arra a megállapításra jutni, hogy a más országokból érkező behozatal nem törte meg a megállapított dömping és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
3.2. A gazdasági válság hatása
(99)
Számos fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a kereslet éles hanyatlásához vezető gazdasági válság okozta.
(100)
Valójában - a fenti (60) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint - az uniós fogyasztás erőteljes csökkenése figyelhető meg 2008 és a vizsgált időszak között. E csökkenés mértéke 28 % volt és elismert tény, hogy azt az Uniót abban az időszakban sújtó gazdasági válság okozta. A vizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékeket felhasználó legtöbb ágazatot (gépjárműipar, szélenergia, építőipar stb.) súlyosan érintette a válság, amely - első lépésben - az üvegszálak iránti kereslet csökkenéséhez vezetett.
(101)
A gazdasági hanyatlás kedvezőtlen hatását és a kereslet zsugorodását azonban súlyosbította a KNK-ból érkező megnövekedett és jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló dömpingelt behozatal. Még ha úgy is lehetne tekinteni ezért, hogy a gazdasági hanyatlás hozzájárult a vizsgált időszak alatt elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még csökkenő eladások mellett is képes lett volna elfogadható szintű mennyiséget és árakat fenntartani, korlátozva így a fogyasztás csökkenésének kedvezőtlen hatásait. Ez azonban csak az alacsony árú dömpingelt behozatalok jelentette tisztességtelen piaci verseny hiányában lett volna lehetséges. Sőt, a vizsgált időszak alatt jelentősen az uniós eladási árak alá kínáló kínai dömpingelt behozatal hatását a gazdasági válság idején még károsabbnak lehet tekinteni.
(102)
Figyelemmel a fenti körülményekre, a gazdasági hanyatlást nem lehet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megtörő lehetséges oknak tekinteni.
3.3. A kínai behozatal mennyiségének alakulása és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete
(103)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy nincsen okozati összefüggés a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete között, mivel az utóbbi azokban az években érte el a legjobb nyereségességi mutatókat, amikor az érintett termék KNK-ból érkező behozatalának mennyisége a legmagasabb volt, és akkor teljesített a legrosszabbul, amikor a KNK-ból érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt a legalacsonyabb szintre esett.
(104)
E tekintetben először is megjegyzendő, hogy a fogyasztás alakulása - különösen a vizsgált időszakra eső gazdasági hanyatlás - a válság globális jellegére tekintettel biztosan hatással volt a KNK-ból érkező behozatal mennyiségére és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére is.
(105)
A fent már megállapítottaknak megfelelően azonban a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínált a vizsgált időszakban, vagyis a gazdasági hanyatlás idején. Ehhez hozzájárult az is, hogy a kínai exportáló gyártóknak még a gazdasági hanyatlás időszakában is sikerült valamelyest továbbnövelniük piaci részesedésüket, miközben az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteségeket realizált azért, mert nem volt képes kedvezőbb árakon értékesíteni.
(106)
Valójában úgy lehet tekinteni, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal növekedő piaci részesedésével párhuzamos fenti alákínálás még nagyobb kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára, mint amit egy, a gazdasági hanyatlás nyomán bekövetkező ingadozó fogyasztás nélküli időszakban okozott volna.
(107)
A fentiekre tekintettel nem lehet arra következtetni, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal mennyiségeire vonatkozó puszta tendenciák és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményének összehasonlítását a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőként lehetne értelmezni.
3.4. Az uniós gazdasági ágazat exporteladásainak és/vagy kötött felhasználást szolgáló eladásainak csökkenése
(108)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségességének torzulását az exporteladások vagy a kötött felhasználási célú gyártás csökkenése okozta, nem pedig az unión belüli eladásaik csökkenése. E tekintetben először emlékeztetni kell arra, hogy az értékesítési volumen kivételével valamennyi kármutató - ideértve a nyereségességet is - értékelésére a független felek részére uniós piacon történő eladások alapján került sor. Más szóval, mind az exporteladásokat, mind pedig a kötött felhasználást szolgáló eladásokat kizárták azok kiszámításából. Másodszor, ugyan igaz az, hogy az exporteladások mennyisége valamivel gyorsabb ütemben csökkent, mint az uniós eladások üteme, nem ez helyzet azonban a kötött felhasználási célú gyártás tekintetében, amely a figyelembe vett időszak alatt a teljes uniós eladások 22,4 %-24,4 %-át képviselte. Ezenfelül az exportértékesítéseknek az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítéseihez viszonyított súlyának fényében (amely a figyelembe vett időszak alatt 10 % és 14 % között mozgott), ezek az értékesítések nem tekinthetők olyan jelentőségűnek, hogy megkérdőjelezzék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás közötti okozati összefüggést. Ezt az érvelést ezért elutasították.
3.5. Az uniós gazdasági ágazat megnövekedett kapacitása és a gyártás megnövekedett költsége
(109)
Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat állapotának hanyatlása a kapacitás növelésére irányuló egyik téves döntés következménye volt. E tekintetben először meg kell említeni, hogy az üvegszálak piaca már évek óta bővülő piac és az egyes üzemek kapacitásának növelésére irányuló döntés a növekvő fogyasztás helyzetében nem tekinthető ésszerűtlen üzleti tervezésnek. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kapacitása egészében véve valójában csökkent (lásd a fenti (68) preambulumbekezdést).
(110)
Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak annak ellenére sikerült csökkentenie a főbb nyersanyagok egységnyi költségeit, hogy a nyersanyagköltségek árai a figyelembe vett időszak alatt emelkedtek:
18. táblázat
Nyersanyagköltség és egységnyi előállított üvegszálra eső költség
2006
2007
2008
vizsgált időszak
Ár/nyersanyag tonna (3)
100
106
104
102
Nyersanyagköltség/üvegszál tonna (3)
100
99
97
94
(111)
Az egységnyi előállított üvegszálra eső nyersanyagköltségek fent ismertetett alakulása a megnövekedett hatékonyságot és versenyképességet célzó befektetések következménye. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt valójában számos intézkedést hajtott végre a gyártási folyamatok és a ráfordítási költségek javítása és ésszerűsítése érdekében.
(112)
A bérköltségek tekintetében - a (75)-(77) preambulumbekezdésekben megállapítottak szerint - az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak 20 %-kal csökkentette a az alkalmazottak számát, míg az átlagos bérek - még a jelentős mértékű végkielégítések hatásának kizárása nélkül is - csökkentek.
(113)
A fentiek alapján ezért elutasították azt az érvelést, amely szerint az uniós gazdasági ágazat torzult állapotát valójában a vélhetően a nem hatékony megoldások vagy magas bérköltségek következtében megnövekedett gyártási költségek okozták.
3.6. A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal versenyképessége és a kapcsolt kínai gyártók által saját maguknak okozott kár
(114)
Elhangzott az az állítás, hogy a gyártási mennyiség és a kínai exportőrök által alkalmazott korszerű gyártási technológia okozott kárt, nem pedig a vizsgálat tárgyát képező dömping. Összességében ténylegesen megállapítható, hogy az uniós gyártók is nagy mennyiségben gyártanak és korszerű gyártási folyamatokkal rendelkeznek.
(115)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat magának okozhatott kárt a hozzájuk kapcsolódó kínai gyártóktól történő behozatallal. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni - a fenti (58) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően - hogy az ilyen behozatal mennyisége igen korlátozott volt mind az uniós gazdasági ágazat gyártása, mind pedig az érintett termék KNK-ból érkező behozatala tekintetében.
(116)
Ennek megfelelően sem a versenyképesség hiánya, sem pedig a kapcsolódó kínai gyártóktól történő behozatal nem tekinthető a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőnek.
4. Következtetés az okozati összefüggésről
(117)
Következésképpen, a fenti elemzés bizonyította, hogy a KNK-ból érkező üvegszálak behozatalának mennyisége jelentősen megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt és fokozatosan visszaszorította az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Az unióba dömpingelt áron belépő megnövekedett mennyiségek ráadásul súlyosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, ezzel pedig megakadályozták az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a megnövekedett nyersanyagárakat a vevőkre hárítsák át. Bár az uniós gazdasági ágazat a hatékonyság terén elért működési előnyök révén bizonyos ideig képes volt kiegyenlíteni e nyomás kedvezőtlen hatásait, ez már nem volt lehetséges azt követően, hogy a gazdasági válság jelentősen csökkentette a kereslet szintjét.
(118)
Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben megállapították, hogy a harmadik országokból érkező behozatal, a gazdasági válság hatása, az uniós gazdasági ágazat egyéb értékesítéseinek alakulása és más tényezők - ideértve a fenti (97)-(116) preambulumbekezdésekben említetteket - nem tűnnek olyan tényezőknek, amelyek megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(119)
A fenti elemzés alapján - amely minden ismert tényezőt megfelelően megkülönböztetett és elkülönített az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen megállapítható, hogy a KNK-ból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára.
F. UNIÓS ÉRDEK
(120)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
(121)
A Bizottság kérdőíveket küldött független importőrök és felhasználók részére. Összesen 60 kérdőívet küldtek ki. Végül két importőr és 13 felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a meghatározott határidőn belül. Emellett számos importőr és felhasználó jelentkezett az eljárás folyamán, levélben közölve, hogy ellenzik az ügyben tett bármilyen lehetséges intézkedést.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(122)
Az (56) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a hasonló terméket 11 gyártó gyártotta az Unióban. A nyolc panaszos az uniós gyártás több mint 90 %-át képviselte; két másik panaszos támogatta a panaszt, míg a tizenegyedik vállalat azt nem támogatta és nem is kifogásolta.
(123)
A mintavételbe bevont három vállalat - amelyek a teljes uniós gyártás mintegy 60 %-át képviselték - 3 300, a hasonló termék gyártásában, értékesítésében és adminisztrációjában közvetlenül résztvevő munkavállalót foglalkoztatott. Emlékeztetni kell arra, hogy a kármutatók általános kedvezőtlen tendenciát mutattak, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat - például a nyereségesség, a befektetések megtérülése és készpénzforgalom - befolyásolta súlyosan. A figyelembe vett időszak alatt különösen az uniós gazdasági ágazat nyereségessége esett a már egyébként is alacsony 0,3 %-os szintről -15,0 %-ra, míg annak piaci részesedése 5,6 százalékponttal csökkent.
(124)
Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.
(125)
Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének torzulása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül továbbra is folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszíteni fog a piaci részesedéséből és már nem lesz képes követni a KNK-ból érkező behozatal által meghatározott piaci árakat. A valószínű hatás a gyártás és a befektetések további csökkentése, valamint az Unión belüli további gyártólétesítmények bezárása lesz, ami számos munkahely megszűnéséhez vezet majd.
(126)
Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
2. A független uniós importőrök érdeke
(127)
A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, két független vállalat pedig teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. E két importőr forgalmának csupán kis része (7 %, illetve 25 %) származik a KNK-ból érkező érintett termékkel kapcsolatos tevékenységükből. Mindketten kifogásolták a dömpingellenes intézkedések esetleges bevezetését, mivel álláspontjuk szerint ez az érintett termék KNK-ból történő behozatalának megszűnéséhez vezetne.
(128)
A két importőr által bejelentett behozatalok azonban a KNK-ból a vizsgált időszak alatt érkező összes behozatalnak csupán nagyon kis részét (kevesebb mint 1 %-át) tették ki. Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon ideiglenesen megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem fog jelentős mértékben negatív hatással járni az uniós importőrök érdekeire.
3. A felhasználók érdeke
(129)
Az eljárás tárgyát képező folytonos üvegszálakat számos alkalmazásra használják. A következő felhasználói csoportok tanúsítottak együttműködést: szövők (mind a csúcsminőségű speciális szövetek és az általánosabb szövetek gyártói, pl. szélenergia turbinákhoz, hajózáshoz, közlekedéshez, légtéri és infrastrukturális alkalmazásokhoz); burkolószövet-gyártók; többek között a gépjárműiparban használt kompozit anyagok gyártói; kompozit félkész termékek és végtermékek gyártói.
(130)
Az érintett terméknek a KNK-ból az együttműködő felhasználók által megvásárolt mennyisége a vizsgált időszak alatt a KNK-ból érkező üvegszál behozatalnak megközelítőleg 20 %-át képviselte. A kitöltött kérdőíveken benyújtott adatok alapján úgy tűnik, hogy az uniós felhasználók gazdasági ágazata jelentős számú munkavállalót foglalkoztat. Bár e tekintetben mindeddig nem nyújtottak be átfogó és alátámasztott adatokat, az uniós továbbfeldolgozó iparágban dolgozók száma a kitöltött kérdőívekben található adatok alapján átmenetileg 50-75 000 főre becsülhető. Ugyanezen az alapon a vizsgált időszak alatt kínai üvegszálat alkalmazó vállalatok üvegszálat felhasználó részlegeinek foglalkoztatása megközelítőleg 27 000 főre becsülhető.
(131)
A legtöbb együttműködő felhasználó jelezte, hogy kínai és más forrásoktól - többek között európai gyártóktól - is szereztek be üvegszálat. Közülük csak néhányan vásároltak kizárólagosan a KNK-ból érkező üvegszálat. Ebben az ágazatban nemcsak a továbbfeldolgozó iparág tevékenységei mozognak széles spektrumon, hanem e vállalatok mérete is jelentős mértékben eltérhet: míg egyesek egy nagyobb, nemzetközi tevékenységet folytató vállalatcsoportba tartoznak, mások teljes mértékben függetlenek.
3.1. Az intézkedések lehetséges hatásai a felhasználók nyereségességére
(132)
A kérdőívre adott válaszok alapján úgy tűnik, hogy az üvegszálat felhasználó iparág viszonylag egészséges állapotban van. A legtöbb együttműködő felhasználó nyereségről számolt be a vizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékeik gyártásából és értékesítéséből a figyelembe vett időszak alatt, ideértve a vizsgált időszakot is. Néhány felhasználó ugyanakkor az e tevékenységből származó veszteségről számolt be a vizsgált időszak alatt, számos más esetben a nyereség azonban az 5 %-10 % tartományban alakult.
(133)
Az üvegszálak vételi költségei általában a felhasználó iparág termékei gyártási költségeinek jelentős részét képezik. A bejelentett adatok alapján ez a rész az abból előállított terméktől függően a 10 % és a több mint 50 % tartományban mozoghat. Ennélfogva a kínai üvegszálak vételi költségeinek emelkedése egyes felhasználók esetében észrevehető költséghatással járna.
(134)
Az együttműködő felhasználók által benyújtott kitöltött kérdőíveken megadott információk alapján a dömpingellenes intézkedések nyereségre gyakorolt lehetséges hatása átlagosan a felhasználó vállalatok üvegszálat használó részlegei forgalmának 1 %-a körülire becsülhető, azonban az üvegszálat használó részleget tartalmazó teljes vállalat forgalmának kevesebb mint 0,5 %-a. Másként fogalmazva, az üvegszálat használó részleg és a teljes vállalat nyereségességét átlagosan egy, illetve kevesebb mint fél százalékponttal érintenék.
(135)
Megjegyzendő azonban, hogy egyes felhasználó vállalatok esetében a fenti hatás magasabb, akár a vállalat forgalmának mintegy 5 %-a is lehet. Az egyes felhasználók nyereségszintjeinek és az üvegszálak által a gyártási költségeikben képviselt hányad fényében nem lehet kizárni, hogy nyereségességüket érintheti az üvegszálak árának jelentős növekedése, hacsak a megnövekedett költségeket teljes egészükben vagy legalább jelentős részben nem tudják áthárítani az ügyfeleikre.
(136)
Végső soron ideiglenesen megállapítható, hogy - bár néhány felhasználó vállalatot nagyobb részben érintenék a lehetséges dömpingellenes intézkedések hatásai - a többi felhasználót valószínűleg csak mérsékeltebb hatás érné.
3.2. Felcserélhetőség hiánya
(137)
Számos felhasználó azt állította, hogy a felhasználó iparág számára szükséges üvegszálakat nem lehetséges előre gyártottan megvásárolni. A szállítóknak ehelyett hosszú és összetett minősítési folyamaton kell átesniük, amely 6-12 hónapig is eltarthat, a siker pedig nem biztosított. Ennélfogva a dömpingellenes vámok fizetésének elkerülése érdekében történő szállítóváltás költséges, rövid távon lehetetlen, műszaki szempontból pedig kockázatos lenne.
(138)
E tekintetben a Bizottság elismeri, hogy egyes alkalmazásokban a vizsgálat tárgyát képező termék tulajdonságai valóban hosszadalmas, vizsgálatra is kiterjedő minősítési folyamathoz vezethetnek. Azonban a számos felhasználótól érkezett észrevételek fényében jelenleg úgy tűnik, hogy a legtöbb esetben több forrás is elérhető. Emlékeztetni kell arra is, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek nem az a céljuk, hogy egyes szállítóktól megtagadja az uniós piachoz való hozzáférést, hiszen minden javasolt intézkedés célja a tisztességes kereskedelem helyreállítása és a torzult piaci helyzet kiigazítása.
(139)
Következésképpen ideiglenesen megállapítható, hogy a kínai üvegszálakra vonatkozó intézkedések előírása valószínűleg nem fog a felhasználó ipar nyersanyagellátásának átmeneti megszűnéséhez vezetni.
3.3. Az önköltségi árak növekedésének átháríthatatlansága és a nem uniós másodlagos termékek részéről megnövekedett verseny
(140)
Számos felhasználó jelezte, hogy nem lennének képesek áthárítani az üvegszálak árának emelkedését a termékeik vásárlóira. E felhasználók megemlítették, hogy termékeik piacain éles versenyhelyzet alakult ki, és ügyfeleik áremelés esetén könnyedén szállítót váltanának.
(141)
Figyelemmel a felhasználó vállalatok sokféleségére, nehéz általánosan felmérni, hogy a felhasználók képesek-e ügyfeleikre hárítani az esetleges áremelkedéseket. A felhasználók által a kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatok alapján azonban feltételezhető, hogy még ha egy adott felhasználó képtelen lenne is áthárítani az önköltségi árak növekedését, a legtöbb esetben a forgalmát és nyereségességét ez csak korlátozott mértékben érintené.
(142)
A versennyel kapcsolatban számos felhasználó fejezte ki továbbá azon aggodalmát, hogy a dömpingellenes vámok kivetése - mivel a másodlagos termékekre nem vonatkoznának védőintézkedések - a másodlagos termékek piacán a nem uniós szállítók általi verseny növekedéséhez, valamint a KNK-ból érkező behozatal üvegszálakról a másodlagos termékek - például kompozit anyagok, szövetek és szélturbinák kompozit lapátjai - felé történő áthelyeződéséhez vezetne. A KNK-val kapcsolatban ugyanis jelezték, hogy számos ilyen piacon már most tapasztalható verseny a KNK részéről és hogy logikus következmény lenne, ha az üvegszálakkal szembeni intézkedések bevezetése felerősítené ezt a versenyt. Az érvelés szerint a felhasználóiparnak nem csak az üvegszálakért kellene magasabb árat fizetnie, hanem a megnövekedett versennyel is szembe kellene néznie. Ilyen üzleti környezetben - az érvelés alapján - nem lenne lehetséges bármilyen árnövekedés jelentős részét áthárítani a fogyasztókra.
(143)
E tekintetben megjegyzendő, hogy az, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése megnövelheti a versenyt, nem indokolhatja az intézkedések igazolt esetben való bevezetésének elmulasztását. Az európai üvegszálfelhasználó-ipar ugyanolyan jogokkal bír, mint az üvegszálakgyártó-ipar, valamint teljes mértékben jogosult az uniós kereskedelmi joghoz folyamodni és dömpingellenes vizsgálatot kérni termékei vonatkozásában, ha kellő megalapozással rendelkezik és a káros dömpingre elegendő prima facie bizonyítékot tud bemutatni.
(144)
Ennélfogva a nem uniós másodlagos termékek általi verseny esetleges megerősödésére vonatkozó fenti érv nem igazolhatja a dömpingellenes intézkedések bevezetésének elmaradását.
3.4. Kínálathiány
(145)
Számos felhasználó jelezte, hogy már a vizsgált időszak alatt is kínálathiány volt az uniós piacon és hogy dömpingellenes intézkedések bevezetése továbbrontana a helyzeten, mivel a KNK-ból érkező behozatal csökkenéséhez vezetne, holott ez a behozatal szükséges az erőteljes és fokozódó kereslet fényében.
(146)
A panaszosok elismerték, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott egyes termékcsoportok ellátásában szűk keresztmetszet volt található, azonban ezt átmenetinek és a piac gazdasági válság utáni talpra állását követő készlethiány következményének tekintették. Azt is jelezték, hogy az uniós gazdasági ágazat - az egészséges nyereségességi szintek helyreállása esetén - képes lenne megfelelni az uniós feldolgozó iparágak által támasztott előre jelzett növekvő keresletnek, nevezetesen a könnyen újraindítható kihasználatlan kapacitásaik felhasználásával, további technológiai fejlesztésekkel és a kohók átépítésével.
(147)
E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja az uniós gazdasági ágazatra káros hatással járó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok orvoslása és az uniós piacon a tényleges versenyhelyzet visszaállítása, nem pedig a behozatal akadályozása. Ennélfogva - bár a KNK-ból származó érintett termék uniós árszintjei a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően valószínűleg emelkednének - a javasolt intézkedések nem az uniós piac kínai exportáló gyártók előtt való lezárását célozzák, ekként pedig továbbra is megengedik a KNK-ból érkező érintett termék behozatalának folyamatos jelenlétét az uniós piacon.
(148)
Az uniós gazdasági ágazat kínai üvegszálak esetleges kínálathiányának pótlására irányuló képességével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának jelenlegi szintje azt látszik megerősíteni, hogy a piaci keresletet maradéktalanul ki lehet elégíteni. Valójában a vizsgált időszakra eső, összesen 116 413 tonnányi kínai üvegszál-behozatalt elméletileg az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitása képes lett volna pótolni, amelynek becsült mértéke közel 200 000 tonna volt a vizsgált időszak alatt.
(149)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az esetleges kínálathiányt az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásnak bővítésével, más behozatallal, valamint az érintett termék KNK-ból érkező, nem dömpingelt behozatalával lehet ellensúlyozni.
4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(150)
Összefoglalásként megállapítható, hogy az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt behozatalaira vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, eladási árak és piaci részesedés révén javítsa a helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd a gyártók és szállítóik által várható előnyök.
(151)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen. Lehetséges azonban, hogy ezt az előzetes értékelést az érdekelt felek észrevételeit követően további alapos elemzés alá kell vetni.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(152)
A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre való tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínai Népköztársaságból származó termék behozatalára annak megelőzése érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon a dömpingelt behozatal.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(153)
A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek olyan mértékűeknek kell lenniük, hogy a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megszüntethessék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.
(154)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához a 12 %-15 % közötti elérendő haszonkulcsot kellene felhasználni. Az eddig benyújtott bizonyítékok azonban nem igazolják meggyőzően, hogy ez a nyereségszint a szükséges minimum az uniós gazdasági ágazat életképes tevékenységének biztosításához ebben az ágazatban. Mivel nincsenek konkrét tények, amelyek alátámasztanák az elérendő haszonkulcs magasabb szintjét, ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az 5 %-os elérendő haszonkulcs megfelelőnek tűnne a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához.
(155)
Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a tényleges haszonkulcsot levonták a gyártelepi árból, és az így kiszámított, a költségeket fedező árhoz („break even price”) hozzáadták a fent említett célnyereségküszöböt.
(156)
Ennek eredményeként átmenetileg a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
New Changhai Group
61,4 %
A többi együttműködő vállalat
104,2 %
A többi
104,2 %
2. Ideiglenes intézkedések
(157)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül a legkisebbikkel azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára, a kisebbik vám szabályával összhangban, ami minden esetben a dömpingkülönbözet.
(158)
Figyelemmel a kínai exportáló gyártók együttműködésének igen magas arányára, az egyéni elbánásban vagy vizsgálatban nem részesülő együttműködő exportáló gyártókra és minden más nem együttműködő exportáló gyártóra ugyanaz az ideiglenes vámtételek vonatkozik. A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:
Vállalat
Ideiglenes vám
New Changhai Group
8,5 %
A többi együttműködő vállalat
43,6 %
Az összes többi vállalat
43,6 %
(159)
Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(160)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (4) haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
(161)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(162)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, az ex 7019 19 10 és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve a bevonattal ellátott és impregnált üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; üvegszál fonal, kivéve a bevonattal ellátott és impregnált üvegszál fonalakat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék behozatalára, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Az összes többi vállalat
43,6
A999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.