ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. szeptember 29.)
a C 32/09 (korábbi NN 50/09). számú, Németország által a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 6470. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/526/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdés a) pontjára,
miután felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére a fenti rendelkezések értelmében (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
Németország az intézkedéseket 2009. október 21-én jelentette be.
(2)
2009. november 4-i határozatában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Sparkasse) számára nyújtott feltőkésítési intézkedések állami támogatásnak minősülnek; továbbá a Bizottság kétségbe vonta, hogy a Sparkasse javára hozott intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. Ezenkívül a Bizottság Németországtól egy szerkezetátalakítási terv benyújtását kérte.
(3)
Az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. január 6-án közzétett, az eljárás megindításáról szóló határozattal minden érdekelt felet felszólítottak észrevételeik megtételére.
(4)
Németország 2010. február 11-én nyújtotta be a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakítási tervét, amely 2009. december és 2010. szeptember közötti időszakban több ülés és telefonkonferencia tárgyát képezte.
(5)
Németország 2010. január 15-én, 2010. február 10-én, 12-én és 24-én, 2010. március 10-én és 26-án, 2010. május 21-én és 28-án, 2010. június 8-án és 11-én, 2010. július 23-án, valamint 2010. augusztus 10-én és 23-án további információkat nyújtott és aktualizálta a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv végleges változatát 2010. szeptember 1-jén küldte meg Németország.
2. A KEDVEZMÉNYEZETT PÉNZINTÉZET LEÍRÁSA
(6)
A Sparkasse KölnBonn német takarékpénztár. A Sparkasse KölnBonn 2005-ben jött létre a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn összeolvadásából, amelyek fenntartói (egy-egy, a takarékpénztárért felelős közintézmény; a továbbiakban: tulajdonos) Köln és Bonn városok voltak. Köln város közvetve 70 %-os, Bonn város 30 %-os részesedéssel rendelkezik az új pénzintézetben. Az összeolvadás óta a Zweckverband Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Zweckverband) a takarékpénztár fenntartója. A Zweckverband egy olyan közjogi szerv, amelyben Köln városnak 70 % és Bonn városnak 30 % a részesedése.
(7)
31 milliárd EUR-s mérlegével 2008 végén a Sparkasse KölnBonn volt Németország második legnagyobb takarékpénztára. A takarékpénztár minősítése a Moody’s-nál akkor Aa2 volt. 2010. március 15-én a Sparkasse minősítését A1-re rontották.
(8)
A Sparkasse banki szolgáltatásokat nyújt lakossági ügyfeleknek (lakossági ügyfelek üzleti területe) és vállalatoknak (vállalati ügyfelek üzleti területe). Ezenkívül regionális irányultsággal tevékenykedik a projektfinanszírozásban, a tőkepiaci üzletben, valamint a pénzügyi szektor más területein, mint például a vagyonkezelésben.
(9)
A Sparkasse kizárólag a Köln-Bonn gazdasági térségben végzi üzleti tevékenységét, ahol 2008-ban a lakossági betéti ügyletekből [30-35] (3) % piaci részesedése volt; a lakossági hitelüzletekből 2008-ban mintegy [20-25] %, és a vállalati ügyfelekkel folytatott hitelügyletek területén [15-20] % volt a piaci részesedése (4).
3. TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(10)
A Sparkasse összesen 650 millió EUR tőkeemelést hajtott végre, mégpedig
i.
2008 végén haszonélvezeti jegyek (Genussrechte) kibocsátásával, valamint
ii.
2009 elején csendestársi befektetéssel (stille Einlage).
3.1. Haszonélvezeti jegyek
(11)
2008 decemberében a Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (a továbbiakban: támogató társaság) összesen 300 millió EUR értékben névre szóló haszonélvezeti jegyet jegyzett a Sparkasse-ban (kettő darab 150 millió EUR-s részletben).
(12)
A támogató társaság a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (a továbbiakban: RSGV) 100 %-os leányvállalata. Az RSGV egy közjogi szerv, a Rajna-vidéki takarékpénztárak csúcsszerve, amely a takarékpénztárakat és ezzel végeredményben a közjogi szerveket és azok (köz-) tulajdonosait képviseli. A támogató társaság célja az alapszabály az RSGV tag-takarékpénztárainak támogatása. A támogató társaság a takarékpénztárak tőkéjét kizárólag a hitelezési tevékenység támogatása végett emelheti fel, valamint hiteleket vehet fel.
(13)
A haszonélvezeti jegyek 8 %-os kuponnal vannak ellátva. Futamidejük 2013. december 31-ig tart. Szabályozási szempontból a haszonélvezeti jegyek Tier-2 tőkének minősülnek (kiegészítő tőke).
(14)
A haszonélvezeti jegyek az éves veszteségből a haszonélvezeti jegyek által képviselt tőke és a saját tőke közötti aránynak megfelelően részesednek és hozzájuk […] pótlólagos kifizetési jog kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy a haszonélvezeti jegy utáni elmaradt kifizetéseket a lejárat utáni [2-6] évben pótolni kell. Ugyanez vonatkozik a haszonélvezeti jegyek feltöltését szolgáló fizetésre is, amelyre adott esetben egy veszteség miatt lecsökkent névleges érték esetén kerül sor.
(15)
A haszonélvezeti jegyek finanszírozására a támogató társaság két kölcsönt vett fel a […]-től. A kölcsönök után a haszonélvezeti jegyek futamideje alatt évi fix [4-5] % kamatot kell fizetni. Az RSGV kezességet vállal ezekért a kölcsönökért a […] szemben; amiért az RSGV [1,8-2,5] % kezességi ellentételezést kap a támogató társaságtól.
3.2. Csendestársi befektetés
(16)
2009. január 2-án és 2009. február 27-én a Sparkasse és a Zweckverband szerződéseket írt alá egy csendestársi társaság létesítéséről, összesen 350 millió EUR összegben; az első részletet 300 millió EUR összegben 2009. január 2-án, a második részletet pedig 50 millió EUR összegben 2009. április 1-jén fizették ki. A csendestársi befektetés egy olyan szerkezet, amelyben a befektető nem szerez szavazati jogot, de juttatásban részesül. A csendestársi befektetés nincs időben korlátozva és a Sparkasse Tier-1 tőkeként (alapvető tőkeelem) könyveli azt el. A csendestársi befektetés a Zweckverband tulajdona.
(17)
A csendestársi befektetés finanszírozására a Zweckverband az első részlethez 300 millió EUR kölcsönt vett fel. Ezt a kölcsönt 50-50 %-ban a […] és a […] bocsátják rendelkezésre. A Zweckverband a kölcsönért 12 havi EURIBOR plusz [0,7-1,1] % ellentételezést fizet. A második részletet 50 millió EUR összegben a […] kölcsönéből EURIBOR plusz [0,7-1,1] % ellentételezéssel finanszírozták. A Zweckverband által felvett kölcsönre Köln városa és Bonn városa nem nyújtott külön kezességet; azonban a Zweckverband alapszabálya szerint mindkét városnak korlátlanul, alapszabályba foglaltan felel a Zweckverband kötelezettségeiért.
(18)
A Sparkasse 12 havi EURIBOR plusz 7,25 % hozamot fizet a csendestársi befektetés után. E hozam összegét a Deutsche Bank méltányossági állásfoglalásának (fairness opinion) megkérését követően állapították meg. A hozamkifizetést a mérleg szerinti nyereséghez kötötték, és amennyiben a Sparkasse nem mutat ki nyereséget a tárgyévben, a kifizetés elmarad. A fizetés kizárt, amennyiben a saját tőke aránya esedékességkor 9 % alatt van, és a kifizetés a tárgyévben az érintett társaság veszteségét okozná vagy növelné. Abban az esetben, ha a csendestársi befektetés után nincs kifizetés, nincs az elmaradt összegek utólagos kifizetésre vonatkozó kötelezettség. A csendestársi befektetés ezenkívül az összes veszteségben érintett tőkével arányosan részesedik az esetleges mérleg szerinti veszteségekből is.
4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(19)
A szerkezetátalakítási terv azt irányozza elő, hogy a Sparkasse egy regionálisan orientált értékesítő takarékpénztár alapszabályban rögzített üzleti modelljének irányába fejlődjön. A pénzintézet a jövőben lakossági banki szolgáltatásokra koncentrál hagyományos, azaz lakossági és kkv ügyfelei körében, visszavonul az olyan gazdasági tevékenységektől, mint a saját számlás kereskedés és a strukturált termékekbe történő befektetés, valamint értékesíti a nem a társaság alaptevékenységéhez tartozó leányvállalatokat. Továbbá a Sparkasse jelentősen csökkenti igazgatási költségeit.
4.1. A szerkezetátalakítási terv ismertetése
(20)
A Sparkasse főbb üzleti területeit a jövőben a Köln-Bonn gazdasági térségben található ügyfelek fogják képezni, a lakossági, private banking, kkv, vállalati és intézményi ügyfelek szegmenseiben. A vállalati ügyfélkörben a Sparkasse azokra az ügyfelekre koncentrál, akiknek éves forgalma kevesebb, mint 250 millió EUR.
(21)
A Sparkasse többek között a hitelkeretek csökkentésével, további biztosítékok bevonásával és egyéb pénzintézetekkel folytatott hitelkockázati tranzakciókkal építi le legnagyobb hitelkockázati kitettségeit. A vállalati ügyfélkörben a Sparkassénak már sikerült 551,5 millió EUR leépítést végrehajtania; 2013 végéig az eredetileg 2,8 milliárd EUR (2008. évi állapot) hitelkockázati kitettség további [0,9-1,1] milliárd EUR körüli összeggel való csökkenése várható. Ezenkívül 2013 végéig ugyanezen saját eszközök segítségével (lásd I. melléklet (4) preambulumbekezdés) a Köln-Bonn térségen kívüli székhelyű közintézményekkel szembeni [0,8-0,9] milliárd EUR összegű hitelkockázati kitettséget is csökkenteni kívánják.
(22)
A Sparkasse az eredeti 550 millió EUR-ról már [20-23] millió EUR-ra építette le saját számlás kereskedését, és teljesen meg fogja azt szüntetni. A Sparkasse a jövőben nem végez semmiféle saját számlás kereskedést, és mérlegeli, hogy megszünteti kereskedésikönyv-vezetői státusát annak érdekében, hogy megmaradó és korlátozott körű saját számlás kereskedési tevékenységeit befektetési könyvi ügyletként végezze. Ezeket bizonyos termékekre korlátozza, és ezek nem haladhatnak meg egy meghatározott napi hitelkockázati szintet (piaci kockázat [3-5] millió EUR; lásd I. melléklet (2) preambulumbekezdés).
(23)
A Sparkasse 2008 évi veszteségeinek egyik fő oka az úgynevezett ABS- és stratégiai asset allocation (SAA) portfóliókba való befektetés volt. A Sparkasse az ABS-portfólió felvásárlásával földrajzilag diverzifikált (5) és túlnyomórészt AAA minősítésű vagyonelemekre, többek között RMBS (6), CDO (7) CMBS (8), ABS (9) és CLO (10) típusú értékpapírokra tett szert. 2007 végén az ABS portfólió 1,05 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyveiben. Az SAA portfólió esetében egy különleges alap által kezelt diverzifikált értékpapírvagyonról van szó, amely többek közt nemzetközi tőkerészesedésekből, REIT-ekből (11) és kötvénytartozásokból áll (beleértve a high yield vagyonosztályt is (magas hozamú értékpapírok)). 2007 végén ez a portfólió 2,2 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyvelésében. Annak ellenére, hogy a Sparkasse igyekezett az ABS és az SAA portfóliókat erősen diverzifikálni, a pénzpiaci válság az értékállomány érezhető értékvesztéséhez vezetett. 2008-ban a Sparkasse kénytelen volt 249 millió EUR értékvesztést elszámolni (12), ami lényegében ennek a két portfóliónak tudható be; a takarékpénztárnak már 2007-ben is 108 millió EUR értékvesztést kellett elkönyvelnie.
(24)
A Sparkasse szerkezetátalakítási terve szerint az ABS és az SAA portfóliók nem felelnek meg egy hagyományos értékesítő takarékpénztár kockázati profiljának és az üzleti alaptevékenységre stratégiai irányultságnak. Ezért döntött úgy a Sparkasse, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat 2014-ig teljesen el kell adni, illetve le kell építeni. 2008 márciusában a Sparkasse SAA befektetéseit felére csökkentette annak érdekében, hogy mérsékelje azok kockázatát. 2009-ben további eladásokra került sor és lehetővé tették az SAA portfólió 468 millió EUR-ra való csökkentését (2009. szeptember 30-i állapot). A fennmaradó ABS portfóliónak (2009. szeptember 30-i fordulónappal 970 millió EUR néveleges érték) a Sparkasse éves mérlegére gyakorolt hatását 2010-ben megfelelő, kockázatot csökkentő megelőző intézkedésekkel és fedezetekkel kompenzálják. [2012- és 2014] között a maradék portfóliót is értékesíteni kell.
(25)
A Sparkasse egy átfogó költségcsökkentési program megvalósításába kezdett, amely többek között a személyzet csökkentését, a belső folyamatok optimalizálását és 2011 közepéig (az összesen 131-ből) 22 fióküzlet bezárását irányozza elő. Így az igazgatási költségek 2014-ig fokozatosan [5-8] %-kal csökkenthetők (13).
(26)
Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse betartja a kupon utáni hozamfizetésre (I. melléklet (7) preambulumbekezdés) és a reklámra (I. melléklet (9) preambulumbekezdés) vonatkozó korlátozásokat, a felvásárlási tilalmakat (I. melléklet (8) preambulumbekezdés), valamint és az árdiktálás tilalmát. Ez utóbbi kimondja, hogy a Sparkasse 2014 végéig nem kínál alacsonyabb árakat a betétekre és a lakásépítés finanszírozására vonatkozóan, mint a tíz legnagyobb piaci versenytárs közül a legjobb árat ajánló (a betéti üzlet tekintetében a Köln/Bonn gazdasági térség releváns piacának piaci részesedése a mérvadó, a lakásépítési finanszírozás tekintetében pedig a teljes Németországi Szövetségi Köztársaság új üzleteiben való piaci részesedés, lásd I. melléklet (5) preambulumbekezdés).
4.2. A leányvállalatok szerkezetátalakítása
(27)
A Sparkasse harmadával akarja csökkenteni a tulajdonában lévő leányvállalatok állományát. A kapcsolt vállalkozások könyv szerinti értéke a Sparkasse 2008. december 31-jei mérlege szerint 635 millió EUR-t tett ki, 2009. végéig [20-40] millió EUR-nak megfelelő összegben adtak el, illetve számoltak fel kapcsolt vállalkozásokat és további eladásokat terveznek [180-250] millió EUR mértékben. A Sparkasse ezzel az intézkedéssel a leányvállalatok jellegének megfelelően kétféle célt követ. Először a nem az üzleti alaptevékenységhez tartozó, regionális fejlesztési projektekben vagy kommunális projektekben vagy szociális lakásépítés tervben érintett leányvállalatok (14) eladásával csökkentik a hitelkockázatot és a Sparkasse sebezhetőségét. Másodszor a csak közvetve a Sparkasse üzleti tevékenységére vonatkozó tőkerészesedések eladásából származó nyereségből kívánják finanszírozni a Sparkasse szerkezetátalakítását (lásd I. melléklet (10) preambulumbekezdés). Az eladásra szánt leányvállalatok teljes listáját az I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdései tartalmazzák.
(28)
Az utóbbi csoporthoz tartoznak többek közt a következő vállalatokban való részesedések: RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG und neue leben Pensionsverwaltung AG. Ezeket a vállalati részesedéseket már eladták és összesen mintegy [25-35] millió EUR bevételt hoztak.
(29)
A mintegy [70-100] millió EUR eladási értékű leányvállalatokkal kapcsolatban a vállalatok jellege miatt a Sparkasse csak minimális vásárlási érdeklődésre számít a magánszektorból. Ez a minimális érdeklődés főleg arra a tényre vezethető vissza, hogy ezek főként kisvállalatok, amelyek Köln várossal együttműködve a szociális lakásépítés és a regionális fejlesztés területein tevékenykednek, vagy amelyek tulajdonosi szerkezetét már nagymértékben meghatározza Köln város részesedése. Ezért a Sparkasse fontolóra veszi, hogy ezeket a tevékenységeket [Köln városnak vagy egy, Köln városával kapcsolt társaságnak] adja el. Az átruházásra független szakértő által megállapított piaci áron kerülne sor. A Köln város számára eladásra szánt leányvállalatok vagyonelemei lényegében ingatlanüzletekre vonatkoznak.
(30)
A szerkezetátalakítás végrehajtása során a Sparkasse [2-5] milliárd EUR körüli összeggel, [15-20] milliárd EUR-ra (azaz [15-20] %-kal) csökkentette a kockázattal súlyozott eszközállományát (RWA). (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Ha a fő üzleti tevékenység növekedését figyelembe vesszük, akkor a kockázattal súlyozott eszközállomány leépítése 2014-ig [10-15] %-t tesz ki. A Sparkasse Köln […]-nak [4-6] milliárd EUR körüli összeget, néveleges értéken [20-30] milliárd EUR-t (azaz [15-20] %) juttatnak vissza. (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Figyelembe véve a fő üzleti tevékenységnövekedését, a szerkezetátalakítás keretén belül a vagyonelemek csökkenése 5 %-t tesz ki.
4.3. Az életképesség helyreállítása alapesetben és vészhelyzeti forgatókönyv esetén
(31)
Németország kidolgozott egy-egy forgatókönyvet az alapesetre és vészhelyzetre, hogy igazolja, a Sparkasse képes újra hosszútávon jövedelmezően működni.
(32)
Az alapeset alapjául szolgáló pénzügyi előrejelzések a németországi gazdasági intézetek előrejelzésein alapulnak. Abból indulnak ki, hogy a GDP növekedése a szerkezetátalakítás teljes időszaka alatt azonos mérsékelt színvonalon mozog, és hogy a munkanélküliségi ráta 2011-ig tovább emelkedik, majd ezután lassan csökkenni fog. 2010-re a jelenleg alacsony kamatok által meghatározott, kedvezőtlen üzleti környezet javulását várják, amely továbbra is kitart a szerkezetátalakítás fennmaradó szakaszában.
(33)
Az 1. táblázat szerint a Sparkasse az alapeseti forgatókönyve szerint 2010-ben ismét jövedelmezően gazdálkodik, majd 2014-ig folyamatosan javulnának üzleti eredményei. 2014-re [9-10 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. Az 1. ábra a Sparkasse legfontosabb mutatóit tartalmazza a 2008-2014 évekre.
1. táblázat
Sparkasse KölnBonn - adózás előtti nyereség 2010-2014 (alapeset)
Forgatókönyv
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Alaphelyzeti
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
1. ábra
A Sparkasse Köln Bonn mutatói 2008-2014 (alapeset)
Mutatók
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (15) (milliárd EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Tier-1-kvóta (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Intéz-mények tőkemegtérülési („return on equity”; ROE)
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Költség -bevétel hányados (CIR)
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben a pénzügyi válság 2011-ig való elhúzódása és 2012-ben egy kis mértékű konjunktúra-fellendülés makroökönómiai feltételezéséből indulnak ki. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben az alapesetre vonatkozó forgatókönyvvel ellentétben abból indultak ki, hogy két évvel hosszabb lesz a kedvezőtlenebb alacsony kamatkörnyezet.
(35)
A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben abból indulnak ki, hogy a Sparkasse 2012-ben ismét jövedelmezően fog gazdálkodni és az eredményei ezután is 2014-ig folyamatosan javulni fognak. 2014-re [10-12,5 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv szerint a Sparkasse és az egész konszolidált cégcsoport tőkemutatói a teljes szerkezetátalakítás időtartama alatt jelentősen a felügyeleti jogi küszöb felett lesznek. A 2. táblázat és a 2. ábra a Sparkasse KölnBonn legfontosabb mutatóit tartalmazzák 2008-2014 évekre, a vészhelyzet esetére készült forgatókönyvnek megfelelően.
2. táblázat
Sparkasse KölnBonn - adózás előtti nyereség 2010-2014 (vészhelyzeti forgatókönyv)
Forgatókönyv
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Vészhelyzeti
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
2. ábra
A Sparkasse Köln Bonn mutatói 2008-2014 (vészhelyzeti forgatókönyv)
Mutatók
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (17) (milliárd EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier-1-kvóta (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6] %)
[6-7] %
([6-7] %)
[6-7] %
([6-7] %)
[6-7] %
([6-7] %)
[7-8] %
([6-7] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[8-9] %
[1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Mivel a Sparkasse bevételeit leginkább a jelenleg alacsony, rövid lejáratú kamatok befolyásolják hátrányosan, további érzékenység-elemzést végeztek a kamatlábak tekintetében (1. forgatókönyv: a kamatgörbe emelkedése 100 bázisponttal; 2. forgatókönyv: 50 bázispontos süllyedés). Az elemzés megerősítette, hogy a tovább emelkedő kamatok elősegítenék a Sparkasse életképességét, míg a csökkenő kamatok rontanák a jövedelmezőséget; a rövidtávú kamatok 50 bázispontos esése évente [20-25] millió EUR nyereségcsökkenést eredményezve. Összességében az derül ki a Németország által továbbított érzékenységi elemzésből, hogy a Sparkasse sebezhetősége nagyobb kamat-sokkhatások esetén korlátozott.
4.4. Vállalatirányítás
(37)
A Németország által közölt információkból az vehető ki, hogy a politikai indíttatású, a Sparkasse nehézségeihez hozzájáruló befektetéseket az 1997-2004 közötti időintervallumban kötötték, azaz ezeket a döntéseket a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben bekövetkezett, Stadtsparkassévá való összevonását megelőzően és más jogalapon hozták, amelyet mindenekelőtt Észak-Rajna-Vesztfália takarékpénztárakról szóló törvénye határozott meg (19). Időközben a Sparkasse vállalatirányítása javult.
(38)
A két takarékpénztár 2005-ben történt összeolvadása után a fenntartók szerkezetének szükségszerű változásai alapján a Zweckverband-ban hozott fontosabb döntésekhez a részvényesek szavazatainak minősített többsége szükséges; a minősített többséget 85 %-ban határozták meg, ami így meghaladja egy város részesedését.
(39)
A takarékpénztárak szerveinek számát és méretét csökkentették, ami magában foglalta az igazgatási tanács és az igazgatóság jelentős zsugorodását (20). Feloszlatták azt a három igazgatósági tagból álló befektetési bizottságot, amely a korábbi Stadtsparkasse Köln-nél a leányvállalati befektetésekkel kapcsolatos előzetes döntésekért felelt. A gazdasági szempontok szerint vizsgálandó tőkebefektetési ügyekben a befektetéspolitikai felelősséget az igazgatóságra ruházták át. A Sparkasse minden új befektetését ezenkívül az igazgatósági tanácsnak is jóvá kell hagynia.
(40)
Azért, hogy a megváltozott takarékpénztári törvényt figyelembe vegyék, a Sparkasse-nak Kockázat- és Mérlegvizsgáló Bizottságot kellett felállítania és ezeket széleskörű felügyeleti jogkörrel kellett felruháznia. Ezenkívül a törvény előírja, hogy az igazgatási tanács tagjainak rendelkezniük kell a takarékpénztár üzleti tevékenységének megítéléséhez és felügyeletéhez szükséges szaktudással. A Sparkasse irányításának kizárólagos felelősségét az igazgatóság viseli, és semmiképp sem köteles az igazgatási tanács vagy a részvényesek utasításai szerint cselekedni.
(41)
A Sparkasse a vállalatirányítási szerkezetben (corporate governance struktur) már végrehajtott korrekciókon felül a vállalatvezetést (corporate governance) úgy erősíti meg, hogy növeli az igazgatási tanácsban résztvevő összesen 18 tagból a független (21) tagok számát, a jelenlegi 2-ről 4-re. 2011. január 1-jétől a Mérlegvizsgáló Bizottságban 7 tag lesz az eddigi 9 helyett, a Kockázati Bizottságban pedig 6 tag az eddigi 9 helyett. A Befektetési Bizottságot 2011 végéig, a Stratégiai Bizottságot 2010 végéig kell megszüntetni. A Befektetési Bizottság automatikusan veszít jelentősségéből, amint a Sparkasse leányvállalatai nagy részét értékesítette. A Stratégiai Bizottság feladatait az igazgatóság veszi át. Végül a vállalatok átvételére vonatkozó döntéshozatali eljárást úgy változtatják meg, hogy az igazgatóság csak egyhangúlag, valamint [2-5] millió EUR néveleges értékű befektetés estén előzetes átvilágítási vizsgálat (due diligence vizsgálat) után, vagy a vállalatok független szakértő bevonásával történő értékelése után hozhat részesedési döntéseket.
4.5. Hibrid tőkeeszközök
(42)
A Sparkasse 224 millió EUR értékben birtokol hibrid tőkét (ügyfél haszonélvezeti szelvényeket) független befektetőknél. A Németország által megadottak szerint a haszonélvezeti jegyek és az ügyfél lakossági haszonélvezeti szelvények egyenrangúak. A csendestársi befektetést mindkét haszonélvezeti forma mögé sorolták be. Amint a 3. táblázat mutatja, 2008 óta már nem fizetett ki kupont hibrid tőkére. 2008-ban és 2009-ben a haszonélvezeti jegyek 57,4 millió EUR mértékben részesedtek a veszteségekből. A csendestársi befektetés és az ügyfél haszonélvezeti szelvények 2009-ben részesedtek a veszteségekből. 2010 óta újra feltöltik a hibrid tőkeeszközöket, és 2011-től az eddig nem teljesített osztalékok kifizetését 2012-ig pótolják. 2013-ra minden hibrid tőkeeszközt újra feltöltenek és minden nem teljesített kupon kifizetését pótolnak, úgy, hogy minden egyes eszközre teljes kuponösszeget fizetnek. Mivel kuponkifizetést pozitív eredménykimutatás, illetve pozitív mérleg esetén kell teljesíteni, a Sparkasse semmiképp sem rendelkezik mérlegelési jogkörrel a kuponkifizetés esetleges felfüggesztésére vonatkozóan, amennyiben a Sparkasse jövedelmezően működik és a névleges tőke esetleges csökkenései újra feltöltésre kerültek.
3. táblázat
A Sparkasse KölnBonn osztalékfizetései 2009-2014 (alapeset)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Adózás előtti nyereség
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Tőkeeszköz utáni osztalék
A támogató társaság haszonélvezeti
Részv. a veszteségből
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Tőke újrafeltöltés
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ügyfél haszonélvezeti jegyek
Részv. a veszteségből
0
12,5
0
0
0
0
0
Tőke újrafeltöltés
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Csendes befektetés
Részv. a veszteségből
0
19,5
0
0
0
0
0
Tőke újrafeltöltés
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse - kivéve a szerződéses kötelezettség esetét - nem teljesít kuponkifizetést magánbefektetők hibrid tőkéje után (lásd I. melléklet (7) preambulumbekezdés).
4.6. WestLB
(44)
A Sparkasse gazdasági nehézségeinek egy további oka a WestLB-ben való részesedése volt. A Sparkasse-nak összesen […] millió EUR vesztesége keletkezett amiatt, hogy a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (RSGV) tagjaként hozzájárult a tartalékalap dotálásához, amelyet a Sparkassen- und Giroverband fedezeti hálóként létesített a szövetség tagjai és a Landesbankok (országos bankok) számára. A tartalékalapot 2008-ban, a WestLB megmentési intézkedéseivel kapcsolatban vették igénybe. A maradék kockázati expozíció továbbra is fennáll a Sparkasse WestLB-ben való közvetlen részesedése, és az RSGV tagjaként a WestLB-hez tartozó Bad Bank iránti közvetett felelősség miatt.
(45)
Ugyan a Sparkasse nem közvetlenül fektetett be a West LB-be, az RSGV részesedése által kockázatnak van kitéve, mivel a Sparkasse az RSGV-ben 19 %-os részesedést birtokol. A Németország által megadottak szerint csekély annak a kockázata, hogy az RSGV WestLB-vel kapcsolatos könyv szerinti értékének esetleges romlása hátrányos hatást gyakorolna a Sparkasse-ra. Először is a WestLB-t a közelmúltban egy független harmadik fél értékelte és így a WestLB RSGV mérlegében szereplő könyvértékét 2009. december 31-i fordulónappal a történelmi […] milliárd EUR-ról […] millió EUR-ra korrigálták. Következésképpen a Sparkasse közvetlen részesedése a WestLB-ben jelenleg mintegy […] EUR. Mivel a Sparkasse csupán azért, mert részesedése van az RSGV-ben, szintén kockázatot visel a WestLB-ben, csak az RSGV belső értéke bír jelentősséggel a Sparkasse számára. Ez azonban nem csak a WestLB értékéhez igazodik, hanem az RSGV összes többi leányvállalata és befektetése is befolyásolja. A többi RSGV leányvállalat 2009 végén végrehajtott értékelése azt mutatta, hogy jelentősek a rejtett tartalékok, amelyek elegendőek lennének arra, hogy fedezzék a WestLB 0-ra való leírását, ha ez a legrosszabb esetre készült forgatókönyv szerint szükségessé válna.
(46)
A Sparkasse […]-hoz való kötelező hozzájárulása, amellyel a WestLB nem rég létrehozott Bad Bank-jának esetleges veszteségeit kellene fedezni, 25 éves időszakra […] millió EUR-t tesz ki. Ennek a hozzájárulásnak mindenesetre nincs hátrányos hatása a Sparkasse azon képességére, hogy a jövőben teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt, mivel a […]-hoz való hozzájárulást kizárólag a jövőbeli nyereségekből lehet finanszírozni.
4.7. Részleges korai kiszállás
(47)
Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse a kapott tőke egy részét a tőkeeszközökre vonatkozóan a szerződésben előírtaknál korábban vissza fogja fizetni (lásd I. melléklet (27) preambulumbekezdés). A visszafizetés 2011-ben indul, és két szakaszban történik.
(48)
Elsőként a Zweckverband […] kapja meg a támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek első részét 150 millió EUR összegben. A támogató társaság a tranzakció és különösen a vételár összege miatt nem kerül lényegen jobb helyzetbe, mintha megtartotta volna az eszközt (22). A Zweckverband ezután a jelenleg Tier-2 tőkének (kiegészítő tőke) számító haszonélvezeti jegyeket Tier-1 tőkeeszközzé alakítja át. Egy nem halmozódó kuponos új eszköz esetén legalább 30 éves futamidejű, hátrasorolt kötelezettség jönne létre. Ez a lépés körülbelül [0,8-1,0] %-kal javítaná a Sparkasse Tier-1 kvótáját.
(49)
A második lépés feltétele viszont az alaptőke-mutató javulása, ekkor a Sparkasse 2011-ben visszavásárolja a támogató társaságtól az általa birtokolt haszonélvezeti jegyek második részletét (150 millió EUR névleges értékben). Mindkét lépés a Tier-2 tőke összesen [0,5-1,0] % körüli csökkenését vonja maga után. Továbbá az RSGV vagy takarékpénztári szektor egy másik tagja a Sparkasse részesedését két kapcsolt vállalkozásban, a […]-ban és a […]-ban piaci áron szerzi meg (23). E két vállalkozásban meglévő közvetett részesedésének eladásával a Sparkasse mérlegfőösszege további [0,2-0,5] %-kal csökkenne. A két vállalat eladása szoros összefüggésben áll a haszonélvezeti jegyek második részletének visszavásárlásával, mivel az RSGV a két társaság megvásárlását a haszonélvezeti jegyek eladásából befolyó bevételekből kívánja fedezni.
5. A FELTŐKÉSÍTÉSI INTÉZKEDÉST VIZSGÁLÓ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(50)
Emlékezzünk arra, hogy a Bizottság jelen esetben 2009. november 4-én indította meg a szóban forgó feltőkésítési intézkedés hivatalos vizsgálati eljárását, amelyben azt vizsgálták, hogy az intézkedés szerkezetátalakításra adott támogatásként összeegyeztethető-e az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés (24) szerint a belső piaccal.
(51)
Továbbá a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, hogy biztosított-e a terhek méltányos elosztása és korlátozott-e a verseny torzulása, ahogy az a támogatási előírásokban meghatározásra került (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését).
(52)
Mivel nem tisztázott, hogy a Sparkasse nehézségei a jóval a válság előtt hozott befektetési döntésekre vagy ténylegesen a pénzügyi válságra vezethetők-e vissza, a Bizottság még nem döntött arról, hogy a feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont vagy az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont hatálya alá esnek-e. A Bizottság úgy döntött, hogy az alkalmazandó jogalap eldöntése céljából a tények beható vizsgálata szükséges és ezért egy későbbi időpontban hozza meg határozatát.
6. AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(53)
A Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses feltőkésítési intézkedés vonatkozásában más érdekelt féltől nem érkezett be állásfoglalása az eljárás megindításáról határozattal kapcsolatban.
7. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(54)
Németország megvizsgálta a Bizottság 2009. november 4-i, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdés szerinti eljárás megindításáról szóló határozatát. A Németországi Szövetségi Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot, hogy fenntartja álláspontját, miszerint a szóban forgó, a Sparkasse javára csendestársi befektetés és haszonélvezeti jegyek formájában hozott feltőkésítési intézkedés a az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében nem minősül állami támogatásnak. Németország úgy véli, hogy az intézkedések, amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazza (vö. az eljárás megindításáról szóló határozat (24)-(28) preambulumbekezdéseivel), összhangban van a piacgazdasági alapon működő befektető alapelvével.
(55)
Németország ellentmond a Bizottságnak azon megállapításának, hogy a hibrid tőke piaca a feltőkésítési intézkedés végrehajtásának időpontjában (azaz 2008 végén/2009 elején) teljesen „meddő” lett volna (25), és ebből következően akkoriban egyetlen piacgazdasági alapon működő befektető vagy tulajdonos sem végzett volna - még magasabb ár ellenében sem - ilyen befektetést (az eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdése). Németország azt állítja, hogy a Sparkasset nem érintette a piac ilyen alakulása, 2008 utolsó négy hónapjában mintegy [10-15] millió EUR, 2009 első negyedévében mintegy [35-40] millió EUR összegben tudott hátrasorolt kötelezettségeket kibocsátani, akár több százezer eurós részletekben.
(56)
Németország továbbá azt is állítja, hogy a Sparkasse KölnBonn támogató társaság általi feltőkésítését nem állami forrásból finanszírozták.
(57)
Amennyiben a Bizottság mégis megerősítené előzetes következtetését, mely szerint a Sparkasse feltőkésítése állami támogatást tartalmaz, abban az esetben Németország meg van győződve arról, hogy az állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal.
(58)
Németország azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesíti a Bizottság 2009. július 23-i, „a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményének (26) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) összes feltételét.
(59)
Németország úgy véli, a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a bank újra visszanyerje hosszú távú életképességét, és hogy elegendő önrésszel járuljon hozzá az szerkezetátalakítás költségeihez, valamint azt, hogy a verseny esetleges, támogatások okozta torzulását mélyreható szerkezeti intézkedésekkel és magatartási rendszabályokkal korlátozzák.
(60)
Németország kötelezettségvállalásai az I., II. és III. mellékletekben találhatók és azok a jelen határozat szerves részét képezik. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében egy ellenőrző megbízottat neveznek ki. A kinevezési eljárást és az ellenőrző megbízott kötelezettségeit a II. melléklet rögzíti. Németország ezen felül kötelezte magát egy értékesítési időkeret betartására (I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdések). Amennyiben ezt az időkeretet nem tartaná be, úgy kineveznek egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt. A kinevezési eljárást, valamint az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kötelezettségeit a III. melléklet rögzíti.
8. TÁMOGATÁSJOGI ÉRTÉKELÉS
8.1. Állami támogatás fennállása és a támogatás összege
(61)
A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(62)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban (5.1. fejezet) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse javára történő mindkét feltőkésítési intézkedés állami támogatásnak minősül. A Bizottság nem tudott csatlakozni Németország érveléséhez, miszerint az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel mindkét eszköz számára olyan feltételeket teremtettek, hogy azokat egy piacgazdasági alapon működő befektető elfogadta volna. Még ha a két eszközért 2008 elejéig fizetett ellentételezés meg is felelne a hasonló eszközökért fizetett kamatoknak, az jelen esetben a Sparkasse életképességének hiánya miatt fennálló nagy kockázat következtében túlzottan alacsony volt. Ezenkívül abban az időpontban, amikor a feltőkésítést végrehajtották, a piac a hibrid tőke tekintetében teljesen meddő volt. Ezért a Bizottság a keretfeltételekre való tekintettel és különösen a piaci helyzet figyelembevételével nem tudta elfogadni Németország érvelését, miszerint egy piacgazdasági alapon működő befektető a befektetést még azonos feltételek mellett is végrehajtotta volna.
(63)
A részletes vizsgálatból nem derültek ki olyan információk, amelyek ezt a megállapítást megváltoztatták volna. A Sparkasse által 2008.végén és 2009 első negyedévében kibocsátott hátrasorolt kötelezettségek az egyes részletek alacsony összege miatt nem jelentenek megbízható bizonyítékot arra nézve, hogy a hibrid tőkeeszközök piaca ténylegesen működött. A több százezer euro értékű hibrid tőke részletekkel kapcsolatos kockázat nem hasonlítható össze egy 150 millió EUR névleges értékű eszköz kockázatával és azt a magánpiacok sokkal könnyebben elfogadják. Ezért a Bizottság továbbra is fenntartja azon megállapítását, hogy az adott időpontban semmilyen piacgazdasági alapon működő befektető nem vett volna fel olyan hibrid tőke kölcsönt, amely mértékében és jellemzőiben a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedésekkel összehasonlítható lett volna.
(64)
Ami a támogató társaság által a Sparkasse feltőkésítésére felhasznált eszközök jellegét illeti, a Bizottságot emlékeztet arra, hogy más esetekben már döntött úgy, hogy a támogató társaság forrásait tekintve közvetlenül vagy közvetve közszervek által ellenőrzött eszközökről van szó (27). A Bizottság véleménye szerint ez vonatkozik a támogató társaságra is, amely az RSGV 100 %-os leányvállalata. Ezért ezek az eszközök az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében állami eszközöknek tekintendők.
(65)
A fentiek alapján a Bizottság megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatában szereplő következtetését, hogy a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
(66)
Továbbá meg kell állapítani, hogy a megmentési célú támogatásokat szerkezetátalakítási támogatásokká alakították át, amelyek továbbra is előnyt jelentenek a Sparkasse számára. Az intézkedések egy olyan időszakban tették lehetővé a Sparkasse finanszírozását, amikor, különös tekintettel a pénzügyi és gazdasági válságra, a Sparkasse nem volt képes a piacon tőkéhez jutni. Ez gazdasági előnyt nyújt a Sparkasse-nak és erősíti a pozícióját azokkal a németországi és más tagállambeli versenytársakkal szemben, akik nem részesültek ugyanilyen támogatásban. A támogatás ezért alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására.
(67)
A tőkejuttatásokban foglalt támogatási elem 650 millió EUR-t tesz ki és a Sparkasse kockázatokkal súlyozott eszközállománya 3,3 %-nak felel meg (2008 végi állapot).
8.2. A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal
8.2.1. Az összeegyeztethetőség vizsgálatának jogalapja
(68)
A Bizottság 2009. november 4-i, az eljárás megindításáról szóló határozatában még nem hozott döntést a feltőkésítési intézkedések vizsgálatánál alkalmazandó jogalapról. Az akkor rendelkezésre álló információk szerint a Sparkasse nehézségei fő okának a pénzügyi válság előtt regionális fejlesztésekbe való befektetésekről hozott döntések tűntek. Mivel úgy tűnik, hogy a pénzügyi válság csupán még jobban kiélezte a Sparkasse gazdasági nehézségeit, a Bizottság nem zárta ki az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont alkalmazását. Mivel azonban a feltőkésítési intézkedésekre a pénzügyi válság csúcspontján került sor, többek között - a Bizottság bajba jutott bankokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatának figyelembevételével - az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont is alkalmazhatónak tűnik.
(69)
Még ha az eddig döntések és határozatok esetében figyelembe is vették a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást (a továbbiakban: megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás) (28), úgy a Bizottság szerkezetátalakításról szóló közleményének (49) preambulum bekezdésében tisztázta, hogy a Bizottság 2010. december 31-vel bezárólag minden hozzá bejelentett támogatás esetében a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján, és nem megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás alapján fogja megvizsgálni, hogy a támogatás a pénzintézet számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás-e.
(70)
Tekintettel a német banki szektor tartós sérülékenységére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németország egyik legnagyobb takarékpénztárának esetleges megszüntetése a […] a rendszerben kialakuló következmények miatt Németország pénzügyi stabilitását is veszélyeztethette volna.
(71)
Ezért annak vizsgálatára, hogy a Sparkasse pénzügyi támogatása a pénzügyi stabilitást megtartó szerkezetátalakítási támogatásként a belső piaccal összeegyeztethető-e, jogalapként az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontját vesszük figyelembe.
8.2.2. A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal való
(72)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében a szerkezetátalakítás alá vont, kedvezményezett pénzintézet számára készült szerkezetátalakítási tervből először is ki kell derülnie, hogy az képes lesz hosszú távú életképességét helyreállítani. Másodszor a támogatásnak szükséges minimumra kell szorítkoznia; továbbá a kedvezményezett pénzintézetnek és tulajdonosának, amennyire csak lehetséges, saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban. Harmadszor intézkedéseket kell előírni a kedvezményezett pénzintézet piaci hatalmának mesterséges támogatása miatti versenytorzulás korlátozása és a verseny által meghatározott banki szektort biztosítása érdekében. Továbbá át kell gondolni a felügyelet kérdéseit és az eljárástechnikai szempontokat.
i. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(73)
Németország a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9)-től (11) preambulumbekezdéseinek előírása szerint egy átfogó és részletes, teljes körű adatokat magában foglaló szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Sparkasse üzleti modelljéről. A szerkezetátalakítási terv foglalkozik a Sparkasse pénzügyi nehézségeit kiváltó okokkal is.
(74)
Az üzleti modell egy hagyományos regionális értékesítő takarékpénztár üzleti alapjait megcélzó új stratégiai irányultságot ír elő. A Sparkasse a Köln-Bonn gazdasági térségben lévő hagyományos ügyfélköreinek nyújtott, lakossági banki szolgáltatásokra fog összpontosítani, azaz lakossági ügyfelekre, kkv-kra, valamint kisebb ipari és intézményi ügyfelekre. A Sparkasse tehát az alapszabályának megfelelő üzleti területekre és fő kompetenciákra fog koncentrálni, és visszavonul azoktól a területektől, amelyek pénzügyi nehézségeit okozták. A bank a jövőben tartózkodik minden saját számlás ügylettől, értékesíti a nem a fő tevékenységi körbe tartozó leányvállalatokat, és nem fektet be többé SAA és ABS portófiókba. A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse új üzleti modellje koherens és hosszútávon fenntartható.
(75)
A Sparkasse nehézségei lényegében három üzleti területre vezethetők vissza: i) a regionális fejlesztési projektek, ii) az ABS és az STM portfóliókba való befektetések és iii) a Sparkasse WestLB-ben való részesedése.
(76)
A Sparkasse már 2008-ban megkezdte azon leányvállalatai értékesítését, illetve felszámolását, amelyek nem a fő üzleti tevékenységi körbe tartoztak és a regionális fejlesztésekben tevékenykedtek. E üzleti tevékenységek teljes megszüntetése szükséges és alkalmas arra, hogy eloszlassa a Bizottság versenyjogi aggályait, mivel az értékesítéssel ki lehet zárni a leányvállalatokkal kapcsolatos további veszteségeket vagy kockázatok további növekedését. Továbbá a leányvállalatok értékesítésével nem csak tőke, hanem vezetői kapacitás is felszabadul, amit azután ismét a Sparkasse fő üzleti tevékenységére lehet fordítani. Az értékesítések mindezen felül a Sparkasse mérlegét mintegy [180-230] millió EUR összeggel ([0-2] %-kal) csökkentik (29).
(77)
Mivel a Köln városnak eladandó leányvállalatok ügyletei elsősorban ingatlanfejlesztések és ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatások, a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének (impaired-asset közlemény) (30) alkalmazása a Bizottság véleménye szerint nem szükséges és nem is helyénvaló. A leányvállalatok könyv szerinti értékét az utóbbi években már erősen lefelé korrigálták annak érdekében, hogy azt a vállalatok piaci értékéhez igazítsák. Ezért a leányvállalatok értékesítése nem okozhat túl nagy veszteségeket a Sparkasse számára. Ezenkívül Németország vállalása, hogy a Sparkasse független szakértő által meghatározott piaci értékeken adja el a leányvállalatokat, biztosítja, hogy az értékesítéshez nem kapcsolódik majd további állami támogatás.
(78)
Az ABS és az SAA portfóliók további okai voltak a Sparkasse pénzügyi nehézségeinek. Ezeket a befektetéseket már jelentősen csökkentették. A Sparkasse 2014-ig teljesen kiszáll ezekből a portfóliókból. Mivel ezek a befektetések már nem felelnek meg a Sparkasse új üzleti modelljének, az ebből a portfólióból való kiszállás szükséges lépés a Sparkasse új stratégiájának megvalósításához. Mivel a az ABS és SAA portfóliókban maradó vagyoni érték jelenlegi könyv szerinti értéke összességében megfelel a piaci értéknek, a maradvány kockázati expozíció e portfólióknál behatárolt és nem befolyásolja károsan a Sparkasse életképességét.
(79)
Végül, a Sparkasse fennmaradó, a WestLB-ben való, […] millió EUR veszteséghez vezető részesedésével kapcsolatos kockázata korlátozott és az RSGV befektetési portfólióban meglévő rejtett tartalékok által biztosított. A Sparkasse hozzájárulása a […-hoz] csak a jövőbeni nettó nyereségből származik majd és ez a hozzájárulási kötelezettség nem fogja veszélyeztetni a Sparkasse hosszú távú életképességét. Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a hozzájárulásokat a […-hoz] csak azután lehet kifizetni, miután az állami tőkét a feltőkésítési feltételekkel összhangban megtérítették.
(80)
A Bizottság megállapítja, hogy a Sparkasse vezetésének gyenge pontjai már célzott, javításra irányuló intézkedések tárgyát képezték és képzik a jövőben is. A Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben lezajlott összeolvadásával együtt a részvényesi szerkezetben végrehajtott változások és a minősített többségi szavazás bevezetése biztosítják, hogy a tulajdonosok politikai érdekei részesüljenek előnyben a Sparkasse gazdasági érdekeivel szemben. Továbbá a Sparkasse szerveinek taglétszámában és összetételében, valamint a döntéshozatalban bekövetkezett változások lehetővé teszik a legfelsőbb cégvezetés beszámolási kötelezettségével kapcsolatos jobbításokat. A Sparkasse szerveiben végbemenő, erősen koncentrált felelősségvállalás és a [külső …] és nem politikai szférából származó tagok nagyobb részesedése jobb döntéshozatali áttekinthetőséget és hatékonyságot tesz lehetővé. Ezeket az intézkedéseket - a megváltozott részvényesi struktúrához kapcsolódóan - a Sparkasse nehézségeit kiváltó okoknál kell kezdeni, így minimális a kockázat, hogy a Sparkasse ismét részt vesz olyan politikai indíttatású projektekben, amelyek ütköznek a Sparkasse gazdasági érdekeivel. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a hatályos takarékpénztári törvény elegendő függetlenséget biztosít a Sparkasse vezetőségének. A Sparkasse által benyújtott bizonyítékok, amelyek szerint 2004 óta nem vett részt újabb politikai indíttatású projektben, egyértelművé teszik, hogy a végrehajtott intézkedések hatásosak. Összességében az új vállalatirányítási kódex összhangban van a hasonló esetekben elért eredményekkel (31). A Sparkasse vállalatirányításában végrehajtott és garantált változások ezért olyannak tekinthetők, amelyek megfelelő és kielégítő mértékben hozzájárulnak a Sparkasse hosszú távú életképességének helyreállításához.
(81)
A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9) és (12)-től (15)-ig preambulumbekezdéseiben található feltételeket: Így a tervből ki kell derülnie annak, hogyan tudja a pénzintézet állami támogatás nélkül, amilyen gyorsan csak lehet, helyreállítani hosszú távú életképességét. Ezenkívül a pénzintézménynek képesnek kell lennie arra, hogy megfelelő mértékű saját tőke hozamra tegyen szert és ugyanakkor viselni tudja normál üzemi tevékenységének összes költségét és a teljesítse a jogszabályokban előírt, rá vonatkozó sajáttőke-követelményt.
(82)
A Sparkasse 2008-2014 időszakra vonatkozó pénzügyi előrejelzést nyújtott be, a bevételi, költség-, értékcsökkenési, nyereség- és tőkepozíció-adatokkal. A Bizottság úgy véli, hogy az alapesetre vonatkozó előrejelzések alapjául reális makroökonómiai adatok szolgáltak. A Sparkasse abból indul ki, hogy 2010-től nyereséges lesz és azt követően az egész szerkezetátalakítási időszakban folyamatosan javulni fognak éves eredményei. Az előrejelzés szerint a saját tőke hozama 2014 évben [9-10] % lesz, ami rendes piaci feltételek mellett egy lakossági banki pénzintézet esetében megfelelő eredmény. Ezenkívül a Sparkasse 2013-tól a teljes ellentételezést fizeti a támogatási intézkedésekért. A Sparkasse tőkemegfelelési mutatói továbbra is jóval meghaladják a jogszabályokban előírt minimális sajáttőke-követelményeket; 2014-re [8-9] %-os alaptőke megfelelési mutatót irányoztak elő (szemben a 2009-es évben kimutatott 6,1 %-kal).
(83)
Ezenkívül a Sparkasse igazolta, hogy meg tudna birkózni egy esetleges vészhelyzettel. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv alapjául szolgáló feltevések ésszerűek voltak. Mivel a stressz-tesztből kitűnt, hogy a Sparkasse eredményeit tekintve a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt túlteljesíti, így következésképpen a szerkezetátalakítási közlemény (13) preambulumbekezdésében foglalt feltételeket is teljesíti. Továbbá az érzékenységelemzés azt mutatja, hogy a Sparkasse képes lenne a jövőben egy esetleges jelentős kamatlábváltozást is elviselni.
(84)
Ezen felül a Sparkasse előterjesztett egy, az állami tőkeinjekció idő előtti, részleges visszafizetésére vonatkozó stratégiát. Ez a részleges visszafizetés anélkül lenne lehetséges, hogy a Sparkasse tőkealapját igénybe venné, hiszen a Sparkasse alaptőke megfelelési mutatójára 2010-re [6-7] %-t irányoztak elő és az alapesetre vonatkozó forgatókönyv szerint ezután ennél jobb érték várható. A takarékpénztár a vészhelyzeti forgatókönyv esetén is túlteljesítené a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt. Az idő előtt részleges visszafizetéshez sem a Sparkasse-nak, sem pedig más, a tranzakcióban résztvevő vállalatnak nincs szüksége pótlólagos támogatásra. Először is, a támogató társaság nem járna jobban a haszonélvezeti jegyek első részletének 150 millió EUR vételárban való megállapításával, ez a részlet nagyjából megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna meg, ha megtartotta volna a tőkeeszközt. Másodszor két közintézmény közt történik a transzfer. Mivel az alapvető tőkelemnek minősülő (Tier-1) tőkévé átalakítandó eszköz már támogatásként minősítve lett és a Sparkasse az átalakítás után azonos ellentételezést fog fizetni a Zweckverbandnak, a Bizottság véleménye szerint az átalakítás nem jár együtt további támogatásokkal. Végül a 150 millió EUR második részlet Sparkasse általi visszavásárlása lényegében szintén megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna, ha megtartotta volna az eszközt.
(85)
A Bizottság ebből arra a következtetésre jutott, hogy a Sparkasse által benyújtott szerkezetátalakítási terv teljesíti a szerkezetátalakítási közleménynek a hosszú távú életképesség helyreállatására vonatkozó kritériumait, és ezáltal eloszlatja a Bizottság, az eljárás megindításáról szóló határozatában megfogalmazott versenyjogi aggályait.
ii. Saját hozzájárulás/tehermegosztás
(86)
A szerkezetátalakítási terv szerint a pénzintézeteknek és tulajdonosaiknak, amennyire csak lehetséges saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban annak érdekében, hogy biztosított legyen a támogatás minimálisan szükséges szintre való korlátozása. Ehhez például el lehet adni a pénzintézetek vagyonelemeit. Továbbá a pénzintézetek veszteségeit lehetőség szerint a tulajdonosoknak kell fedezniük. A Sparkasse által vállalt kötelezettségek biztosítják a saját források felhasználását és azt, hogy a Sparkasse hibrid tőkéjét birtokló magánbefektetők hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.
(87)
A szerkezetátalakítási tervből nem lehet arra következtetni, hogy a támogatás meghaladja az életképesség helyreállításával kapcsolatos költségeket. A nyújtott támogatással biztosítani kell azt, hogy a Sparkasse az alapeseti forgatókönyv szerint megfelelő puffertőkével rendelkezzen, és vészhelyzet esetén teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt.
(88)
Meg kell állapítani, hogy a Sparkasse költségcsökkentő intézkedéseket hajt végre, így az általa kigazdálkodott belső forrásokkal saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez. Ezek az intézkedések a szerkezetátalakítás végére, az éves költségek [25-35] millió EUR-val való csökkenését eredményezik (a 2009. évi költségek mintegy [5-8] %-a).
(89)
Ezenkívül a jövedelmező, nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó leányvállalatok értékesítéséből olyan bevételre tesznek szert, amely a szerkezetátalakítási költségek finanszírozására fordítható.
(90)
A Sparkasse nem függesztheti fel vagy halaszthatja el a hibrid tőkeeszközök utáni kuponfizetéseket, ha az adott évben nyereséges. A hibrid tőkeeszközök tulajdonosai mégis, amennyire lehetséges, részt vesznek a Sparkasse veszteségeinek teherviselésében, mivel a hibrid tőke utáni kuponkifizetéseket felfüggesztették, illetve a hibrid tőke néveleges értékét a Sparkasse veszteségeiben való részesedésével csökkentették. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a magán hibridbefektetőktől a lehető legnagyobb teherviselést követelik meg, és ezáltal a szerkezetátalakítási közlemény a magánbefektetők szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását tekintve teljesül.
(91)
A szerkezetátalakítási közlemény (24) preambulumbekezdése szerint az állami támogatás méltányos ellentételezésével is biztosítható a megfelelő tehermegosztás. A Bizottság úgy véli, hogy a feltőkésítési intézkedések keretében megállapított ellentételezés a tehermegosztásra irányuló egyéb, a korábbiakban már bemutatott intézkedésekkel együtt megfelelő mértékű. A várható nyereségek lehetővé teszik a Sparkasse számára, hogy megtérítse az állam által rendelkezésre bocsátott tőkét, és hogy a felfüggesztett kuponkifizetést a feltőkésítésre vonatkozó intézkedések szerint teljesítse, mégpedig 2011-től a haszonélvezeti jegyekre, 2013-tól pedig a csendestársi befektetésekre az eszközök névleges tőkéjének feltöltését követően. Az állami haszonélvezeti jegyek kamatait [2-6] éven át kumulálják és a veszteségben való részesedéssel csökkentett tőkét mindkét feltőkésítési eszköz esetében újra feltöltik. Az alapesetre készült forgatókönyv pénzügyi előrejelzése szerint az állam visszakapja a haszonélvezeti jegyek kifizetetlen kamatait és mindkét eszköz csökkentett névértékét.
(92)
Ezért úgy tekinthető, hogy a Németország által benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulást irányoz elő a szerkezetátalakításhoz és ezzel eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott versenyjogi aggályokat.
iii. A verseny torzulását korlátozó intézkedések
(93)
A szerkezetátalakítási közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek a verseny torzulását korlátozó és a verseny által meghatározott pénzügyi szektort biztosító intézkedéseket kell előirányoznia. Ezenkívül a morális kockázat problémájával is foglalkoznia kell és biztosítania kell, hogy az állami támogatásokat ne használják a versennyel ellentétes magatartás finanszírozására.
(94)
Az intézkedéscsomag megfelelő módon kezeli a morális kockázat problémáját. A Sparkasse a nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó, jövedelmező vállalatok eladására vállalt kötelezettséget. Ebbe a körbe tartoznak a Sparkasse következő nagy […] részesedései: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG és Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Németország részletes ütemtervet nyújtott be a tervezett eladásokra és kötelezettséget vállalt egy ellenőrző megbízott kinevezésére, akinek biztosítania kell, hogy a kötelezettségek a határidőknek megfelelően megvalósításra kerüljenek. Abban az esetben, ha az ütemtervet nem tartják be, az értékesítésre egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt neveznek ki.
(96)
A Sparkasse-nak a szerkezetátalakítás keretében csökkentenie kell bizonyos ügyfélkörökben való jelenlétét. A tervezett intézkedések következtében a versenytársak megszerezhetik a Sparkasse nagy vállalati és intézményi ügyfeleinek egy részét. Mivel elsősorban olyan nagyvállalatokról van szó, akik általában van hozzáférésük a tőkepiachoz, a Bizottság az intézkedés reálgazdaságra gyakorolt negatív hatásának veszélyét jelentéktelennek tartja.
(97)
Továbbá a Sparkasse a szerkezetátalakítási intézkedések következtében mérlegfőösszegét nominálisan körülbelül a kockázattal súlyozott (a mérlegfőösszeg [15-20] %-t kitevő) eszközállomány [15-20] %-val, a jövőbeli növekedés (a mérleg összeg 5 %-a) beszámításával pedig mintegy [10-15] %-kal csökkenti. Ezt a csökkentést főleg az SAA és ABS befektetésekből való kiszállással, a saját számlás kereskedés megszüntetésével (a kockázati súlyozott eszközök [6-8] %-a, a mérlegfőösszeg [6-8] %-a), valamint az intézményi ügyfelek számára nyújtott nagy hitelek fokozatos leépítésével és a hitelkeretek számának csökkentésével (a kockázati súlyozott eszközök [5-7] %-a, a mérlegfőösszeg [5-7] %-a) kívánják elérni.
(98)
A Sparkasse számára nyújtott állami támogatás összegének figyelembevételével (a kockázattal súlyozott eszközök 3,3 %-a) ezek az intézkedések elegendőnek tekinthetők a Sparkasse méretének és üzleti volumenének csökkentését tekintve. A Sparkasse csak a Köln-Bonn gazdasági térségben tevékenykedik, ahol jelentős (termékfüggően [18-23] - [30-35] %), de nem domináns piaci szerepet játszik. Ezen felül a Sparkasse saját fő üzleti tevékenysége szegmensében nem tölt be árdiktáló szerepet. Ezért tehát az olyan pótlólagos intézkedések, amelyek a Sparkasse lakossági ügyfelek körében végzett fő üzleti tevékenysége további szűkítését célozzák meg, a következő okokból nem tűnnek ésszerűnek. Nem a fő üzleti tevékenység okozta a Sparkasse nehézségeit. Továbbá Németország kellő módon igazolta, hogy az ilyen pótlólagos intézkedések végrehajtása nehézségekbe ütközne és aránytalanul magas költségekkel járna, olyannyira, hogy a Sparkasse alapul vett jövedelmezőségét negatívan befolyásolná, és veszélyeztetné annak hosszú távú életképességét. Továbbá, az ilyen intézkedések negatív hatással lennének a Sparkasse fő üzleti szegmenseire, a KKV-kra és a lakossági ügyfélkörre, akik nem is voltak kiváltó okai a Sparkasse nehézségeinek. Tekintettel ezen ügyfélcsoportok korlátozott alternatív finanszírozási lehetőségeire és a Bizottság azon ítélkezési gyakorlatára, amely a reálgazdaság részére való hitelezés fenntartására irányul, a Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse üzleti területeinek további korlátozásai károsan befolyásolnák annak fő üzleti tevékenységét és ezzel a Sparkasse-nak és az általa kiszolgált piacoknak is kárt okoznának.
(99)
A Bizottság továbbá tudomásul veszi a Sparkasse és Németország által benyújtott, a piaci magatartásra vonatkozó ígérvényeit. Az ígérvények tartalmaznak egy árdiktálási tilalmat is és egy, az állami támogatásokkal való reklámozásra vonatkozó tilalmat, így a Sparkasse nem használhatja fel a támogatást versenyellenes piaci magatartás finanszírozására. A felvásárlási tilalom a szerkezetátalakítási közlemény (40) preambulumbekezdésével összhangban továbbá kimondja, hogy az állami támogatás nem használható fel a versenytársak felvásárlására.
(100)
Ebből arra lehet következtetni, hogy a Sparkasse által javasolt intézkedések jellege és terjedelme kielégítő és megfelelő ahhoz, hogy a verseny eseteleges torzulásai ellen hasson. Így tehát a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakítási közleményben foglalt előírásokat az életképességet, a tehermegosztást és a verseny torzulásának enyhítését szolgáló intézkedéseket illetően, és eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyeket.
8.2.3. Felügyelet
(101)
A szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres időközönként jelentéseket kell benyújtani annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja a szerkezetátalakítási terv szabályszerű megvalósítását. Németország kinevez egy ellenőrző megbízottat, aki hathavonta felügyeleti jelentést nyújt be. Az első jelentés 2011 februárjában esedékes. A Bizottság véleménye szerint a szerkezetátalakítási terv megvalósításának szabályszerű felügyelete ezzel biztosított.
(102)
A jelen határozat 4. szakaszában bemutatott szerkezetátalakítási terv összhangban van az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontjával.
9. KÖVETKEZTETÉS
(103)
A szerkezetátalakítási intézkedések alkalmasak arra, hogy lehetővé tegyék a Sparkasse számára a hosszú távú életképesség helyreállítását, a terhek megosztását tekintve kielégítőek, valamint megfelelően és arányosan enyhítik az érintett támogatási intézkedések versenytorzító hatásait. Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelel a szerkezetátalakítási közlemény kritériumainak, így a szerkezetátalakítási intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Ebből következően a tőkeinjekciók a szerkezetátalakításról szóló tervvel összhangban jóváhagyhatók,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Sparkasse KölnBonn számára a közintézményi részvényesek által nyújtott szerkezetátalakítási támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
Amennyiben a szerkezetátalakítási terv megvalósul, és betartják az I., II. és III. mellékletben meghatározott kötelezettségvállalásokat, úgy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 29-én.