PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1368/2011
ze dne 21. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1121/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o režimy podpory pro zemědělce stanovené v hlavě IV a V uvedeného nařízení, a nařízení (ES) č. 1122/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (1), a zejména na čl. 142 písm. c), l) a n),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě zkušeností získaných při provádění nařízení Komise (ES) č. 1121/2009 (2) a nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (3) a zejména vylepšení podpůrných systémů využívaných orgány státní správy při provádění uvedených nařízení je vhodné tato dvě nařízení zlepšit a zjednodušit, pokud jde o správu přímých plateb a související kontroly.
(2)
V souladu s čl. 16 odst. 3 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1122/2009 mohou členské státy používat informace dostupné v počítačové databázi systému identifikace a evidence skotu pro účely žádosti o podporu pro chovatele skotu. Je vhodné vyjasnit počátek retenčního období platného v souladu s článkem 61 nařízení (ES) č. 1121/2009 pro případy, kdy členské státy této možnosti využijí. Dále by tyto členské státy měly za účelem zjednodušení mít možnost místo podání žádosti podle článku 62 uvedeného nařízení předložit prohlášení o účasti. Nařízení (ES) č. 1121/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(3)
Je třeba aktualizovat některé definice stanovené v nařízení (ES) č. 1122/2009. Dále bude od roku 2012 zavedena oddělená platba za bobuloviny podle článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009. Proto by měla být podle toho změněna definice režimů podpory souvisejících s touto oblastí a měl by být stanoven vhodný postup pro podávání žádostí.
(4)
V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 členské státy stanoví nejzazší termín pro podání jednotné žádosti. Po podání jednotné žádosti mají zemědělci možnost v žádosti provést změny ve lhůtách stanovených v čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009. Administrativní kontroly a kontroly na místě se uplatní na přijaté konečné verze žádostí podaných členskými státy. Členské státy, které se rozhodnou stanovit nejzazší termín pro podání žádostí na dřívější datum, než jaké je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009, by měly být rovněž schopny kontroly zahájit a dokončit dříve. Tyto členské státy by proto měly mít povoleno stanovit nejzazší termín pro změny jednotné žádosti na dřívější datum, než jaké stanoví čl. 14 odst. 2. Aby však měli zemědělci dostatek času pro oznámení případných změn, mělo by toto datum být stanoveno nejdříve 15 dní po nejzazším termínu stanoveném členskými státy pro podání jednotné žádosti.
(5)
V důsledku zavedení podpory „na plochu“ oddělené od výroby se kontroly na místě v řadě případů omezují na ověřování rozlohy a způsobilosti dotčené plochy. Tyto kontroly se do velké míry provádějí formou dálkového průzkumu. Souběžně s tím členské státy pravidelně aktualizují svůj identifikační systém zemědělských pozemků. Metodika, která se pro tyto aktualizace používá, může být podobná provádění kontrol na místě pomocí dálkového průzkumu. V duchu zjednodušení a za účelem snížení administrativních nákladů je tudíž vhodné povolit členským státům, které provádějí systematické aktualizace identifikačních systémů zemědělských pozemků, používat výsledky těchto aktualizací místo tradiční kontroly na místě. Aby se zamezilo vzniku dalšího rizika neoprávněných plateb, je zapotřebí stanovit kritéria, která musejí splňovat systémy řízení a kontroly v členských státech, jež si tuto možnost zvolí. Tato kritéria by měla zejména stanovit intervaly a rozsah aktualizace, podrobnosti týkající se používaných ortosnímků, požadovanou kvalitu identifikačního systému zemědělských pozemků a maximální roční chybovost.
(6)
Požadavek, aby skot v zemědělském podniku splňoval ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (4), se kontroluje prostřednictvím kontrol na místě prováděných v rámci podmíněnosti. Aktuálně existuje povinnost v rámci kontrol způsobilosti přímých plateb kontrolovat také zvířata, na něž není žádána žádná podpora. Tato doplňková kontrola se použije pouze v členských státech, které se rozhodly zachovat vázané přímé platby pro skot. Za účelem zajištění stejné kontrolní zátěže ve všech členských státech a zjednodušení kontrol na místě pro zemědělce a vnitrostátní orgány je však vhodné zrušit kontrolu zvířat, na něž není požadována žádná podpora, v rámci kontrol způsobilosti, pokud členské státy nevyužijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009.
(7)
V souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 1122/2009 je zemědělec povinen uvědomit příslušný orgán, pokud je zvíře během retenčního období přemístěno jinam. Aby se zamezilo riziku nepřiměřeného snížení platby, je nutné v případě zvířat stanovených jako způsobilá pro poskytnutí platby určit pravidla pro případy, kdy nebylo oznámení o přesunu zvířat podáno, ale kdy je možné příslušná zvířata v hospodářství dotčeného zemědělce bezprostředně identifikovat při kontrole na místě.
(8)
Pravidla systému identifikace a evidence zvířat by měla zejména zajistit vysledovatelnost zvířat. Ztráta obou ušních značek v případě skotu a jakékoli ušní značky v případě ovcí a koz způsobí, že zvíře již není způsobilé k získání plateb a zároveň způsobí snížení v souladu s články 65 a 66 nařízení (ES) č. 1122/2009. Existují nicméně situace, kdy tato zvířata lze identifikovat jiným způsobem, a kde je tak vysledovatelnost příslušných zvířat zajištěna.
(9)
V souladu s čl. 63 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 1122/2009, pokud skot ohlášený pro platbu ztratí jednu ze dvou ušních značek a je možné ho jednoznačně identifikovat ostatními prostředky systému pro identifikaci a evidenci skotu, je toto zvíře stále zahrnuto v počtu zjištěných zvířat, a tudíž je způsobilé pro získání platby. Systém pro identifikaci a evidenci skotu je navíc obecně dobře zaveden. A proto v případech, kdy skot ztratí obě ušní značky a lze ho jednoznačně identifikovat, měl by být zahrnut v počtu zjištěných zvířat, a tudíž způsobilý pro získání platby. To by však mělo platit pouze v případě, že zemědělec přijal opatření pro nápravu situace před oznámením kontroly na místě. Aby se zamezilo riziku neoprávněných plateb, mělo by být uplatnění tohoto pravidla omezeno na jedno zvíře.
(10)
Nařízením Rady č. 21/2004 ze dne 17. prosince o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz a o změně nařízení (ES) č. 1782/2003 a směrnic 92/102/EHS a 64/432/EHS (5) byl zaveden nový systém pro identifikaci ovcí a koz, a proto je vhodné zavést podobné ustanovení pro ovce a kozy vykazované k platbě.
(11)
Členské státy, jež využijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, by měly mít povoleno stanovit, že oznámení zemědělce v případě nahrazení zvířete během retenčního období lze nahradit oznámením v počítačové databázi pro identifikaci a evidenci skotu. Tato možnost by měla být dána k dispozici všem členským státům.
(12)
Kromě toho jsou některá ustanovení nařízení (ES) č. 1122/2009 zastaralá a měla by být zrušena.
(13)
Nařízení (ES) č. 1122/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Řídicí výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů a řídicí výbor pro přímé platby nezaujaly stanovisko ve lhůtě stanovené jejich předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1121/2009 se mění takto:
1)
V článku 61 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud však členský stát využije možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, stanoví datum, kterým počíná období uvedené v prvním odstavci tohoto článku.“
2)
V článku 62 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
„3. Pokud členský stát využije možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, může mít žádost o prémii na krávy bez tržní produkce mléka podobu prohlášení o účasti, jímž se rovněž splní požadavky stanovené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku. Členský stát může rozhodnout, jestli prohlášení o účasti předložené za daný rok platí pro jeden nebo více následujících roků, pokud informace uvedené v prohlášení o účasti zůstávají přesné.“
Článek 2
Nařízení (ES) č. 1122/2009 se mění takto:
1)
Článek 2 se mění takto:
a)
Bod 12 se nahrazuje tímto:
„(12)
„režimy podpory ‚na plochu‘“ se rozumí režim jednotné platby, platby „na plochu“ v rámci zvláštní podpory a všechny režimy podpory podle hlav IV a V nařízení (ES) č. 73/2009, kromě režimů podpory podle oddílů 7, 10 a 11 uvedené hlavy IV, oddělené platby na cukr podle článku 126 uvedeného nařízení a oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 uvedeného nařízení a kromě oddělené platby na bobuloviny podle článku 129 uvedeného nařízení.“
b)
Bod 21 se nahrazuje tímto:
„(21)
„retenčním obdobím“ se rozumí období, během něhož musí být zvíře, na které byla podána žádost o podporu, drženo v hospodářství, jak je uvedeno v čl. 35 odst. 3 a článku 61 nařízení Komise (ES) č. 1121/2009 (6)
2)
Článek 13 se mění takto:
a)
Odstavce 2, 3 a 4 se zrušují;
b)
V odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„6. V případě žádosti o přechodné platby na ovoce a zeleninu podle hlavy IV kapitoly 1 oddílu 8 nařízení (ES) č. 73/2009 obsahuje jednotná žádost kopii smlouvy o zpracování nebo závazku k dodávce podle článku 32 nařízení (ES) č. 1121/2009.“
c)
V odstavci 8 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„8. Způsoby využití plochy uvedené v čl. 6 odst. 2 a příloze VI nařízení (ES) č. 73/2003 nebo ploch ohlášených pro účely zvláštní podpory podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, pokud uvedené plochy nemusejí být ohlášeny v souladu s tímto článkem, se ohlašují pod samostatnou hlavičkou na formuláři jednotné žádosti.“
3)
V čl. 14 odst. 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:
„Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy stanovit dřívější nejzazší termín pro oznámení změn. Toto datum však musí být minimálně 15 kalendářních dní po nejzazším termínu pro podání jednotné žádosti stanovené v souladu s čl. 11 odst. 2.“
4)
V části II hlavě II se název kapitoly IV nahrazuje tímto:
„Podpora pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, oddělená platba na cukr a oddělená platba na ovoce a zeleninu a oddělená platba na bobuloviny“
5)
Článek 17 se mění takto:
a)
Název se nahrazuje tímto:
„Požadavky týkající se žádostí o podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, oddělenou platbu na cukr a oddělenou platbu na ovoce a zeleninu a oddělenou platbu na bobuloviny“
b)
V odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
„1. Zemědělci, kteří žádají o podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny podle hlavy IV kapitoly 1 oddílu 7 nařízení (ES) č. 73/2009, o oddělenou platbu na cukr podle článku 126 uvedeného nařízení nebo o oddělenou platbu na ovoce a zeleninu podle článku 127 nebo o oddělenou platbu na bobuloviny podle článku 129 uvedeného nařízení, předloží žádost o podporu, jež obsahuje veškeré informace, které jsou nezbytné pro stanovení způsobilosti pro podporu, a to zejména:“
6)
V čl. 28 odst. 1 se zrušuje písmeno f).
7)
Vkládá se nový článek 31a, který zní:
„Článek 31a
Kombinované kontroly na místě
1. Odchylně od článku 31 a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku mohou členské státy v případě režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu podle hlavy III a hlavy V kapitoly 2 nařízení (ES) č. 73/2009 rozhodnout o nahrazení kontrol kontrolního vzorku, které se stanoví na základě analýzy rizik uvedené v čl. 31 odst. 1 prvním pododstavci tohoto nařízení, kontrolami založenými na ortosnímcích používaných pro aktualizaci identifikačního systému zemědělských pozemků podle článku 6.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci může být učiněno na národní nebo regionální úrovni. Region tvoří celá oblast, kterou pokrývá jeden nebo více autonomních identifikačních systémů zemědělských pozemků.
Členské státy identifikační systém zemědělských pozemků systematicky aktualizují a kontrolují všechny zemědělce v celé oblasti, na něž se vztahuje, maximálně po dobu tří let, přičemž ročně pokryjí minimálně 25 % způsobilých hektarů zaznamenaných v identifikačním systému zemědělských pozemků. Členský stát, který má v identifikačním systému zemědělských pozemků zaregistrováno méně než 150 000 hektarů způsobilých k podpoře, se může odchýlit od požadavku na minimální roční pokrytí.
Před uplatněním tohoto článku členské státy provedou úplnou aktualizaci identifikačního systému zemědělských pozemků, na něž se vztahuje, za předchozí tři roky.
Ortosnímky použité k aktualizaci nesmějí být k datu jejich použití pro účely aktualizace identifikačního systému zemědělských pozemků, jak je uvedeno v prvním pododstavci, starší než 15 měsíců.
2. Kvalita identifikačního systému zemědělských pozemků posuzovaná v souladu s čl. 6 odst. 2 za dva roky předcházející uplatnění tohoto článku musí být dostatečná, aby bylo zaručeno účinné ověření podmínek, za kterých se podpory udělují.
3. Chybovost zjištěná v náhodně vybraném vzorku zkontrolovaném na místě nesmí překročit 2 % během dvou let předcházejících uplatnění tohoto článku. Chybovost navíc nesmí překročit 2 % během dvou po sobě jdoucích let při uplatňování tohoto článku.
Členský stát musí chybovost potvrdit v souladu s metodikou vypracovanou na úrovni Unie.
4. Ustanovení čl. 35 odst. 1 se vztahují na kontroly prováděné v souladu s odstavci 1, 2 a 3.“
8)
První věta článku 33 prvního odstavce se nahrazuje tímto:
„Kontroly na místě zahrnují všechny zemědělské pozemky, pro které byla žádána podpora v rámci režimů podpor uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 73/2009.“
9)
Článek 37 se zrušuje.
10)
Článek 41 se nahrazuje tímto:
„Článek 41
Časové rozvržení kontrol na místě
1. Na celé retenční období pro dotyčný režim podpory se rozloží alespoň 60 % minimální míry kontrol na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. b) druhém pododstavci. Zbývající procentní podíl kontrol na místě se rozloží na celý rok.
Pokud však retenční období začíná před podáním žádosti o podporu nebo nelze-li jej stanovit předem, kontroly na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. b) druhém pododstavci se rozloží na celý rok.
2. Na celé retenční období se rozloží alespoň 50 % minimální míry kontrol na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. c). Avšak v těch členských státech, ve kterých není plně zaveden a používán systém stanovený nařízením (ES) č. 21/2004, pokud jde o kozy a ovce, zejména ve vztahu k identifikaci zvířat a řádnému vedení evidence, se v průběhu retenčního období provede a rozloží celková minimální míra kontrol na místě v plném rozsahu.“
11)
Článek 42 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Kontroly na místě ověří, jestli jsou splněny všechny podmínky způsobilosti a zahrnují všechna hospodářská zvířata, pro která byly podány žádosti o podporu, včetně zvířat nahrazených během retenčního období v souladu s článkem 64, která se stále nacházejí v hospodářství, v rámci režimů podpory podléhajících kontrole. V případě kontrol režimů podpory pro skot a v případech, kdy členské státy využijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3, je nutné zkontrolovat také potenciálně způsobilý skot.
Kontroly na místě zahrnují zejména ověření, zda počet zvířat přítomných v hospodářství, pro která byly podány žádosti o podporu, a případně počet kusů skotu, které jsou potenciálně způsobilé, odpovídají počtu zvířat zapsaných v evidencích, a pokud jde o skot, počtu zvířat nahlášených do počítačové databáze skotu.“
b)
Odstavec 2 se mění takto:
a)
písmeno c) se zrušuje;
b)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„(d)
je skot identifikován pomocí ušních značek a popřípadě doprovázen zvířecími pasy, zda je veden v evidenci a byl řádně nahlášen do počítačové databáze skotu.
Kontroly uvedené v písmenu d) mohou být provedeny na základě vzorku.“
12)
Články 43 a 44 se zrušují.
13)
V článku 45 se zrušují odstavce 2 a 3.
14)
Článek 57 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Pokud se v případě žádostí o podporu v rámci režimů podpory na „plochu“, zjistí, že zjištěná plocha s určitou skupinou plodin je větší než plocha ohlášená v žádosti o podporu, použije se pro výpočet podpory ohlášená plocha.“
b)
V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Aniž jsou dotčena snížení a vyloučení podle článků 58 a 60, překročí-li plocha ohlášená v jednotné žádosti plochu zjištěnou pro určitou skupinu plodin v případě žádostí o podporu v rámci režimů podpory na „plochu“, vypočítá se podpora na základě plochy zjištěné pro tuto skupinu plodin.“
15)
V článku 58 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokud plocha ve vztahu k určité skupině plodin vykazovaná pro účely jakéhokoli režimu podpory týkajícího se plochy přesahuje plochu zjištěnou v souladu s článkem 57 tohoto nařízení, vypočte se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl přesahuje buď 3 %, nebo dva hektary, ale ne více než 20 % zjištěné plochy.“
16)
Články 59 a 61 se zrušují.
17)
Článek 63 se mění takto:
a)
Vkládá se nový odstavec 3a, který zní:
„3a. Jestliže zemědělec neuvědomí příslušné orgány, že zvířata byla v průběhu retenčního období přemístěna jinam, jak požaduje čl. 16 odst. 1 druhý pododstavec, považují se dotčená zvířata za zjištěná, pokud byla provedena bezprostřední lokalizace zvířat v hospodářství v rámci kontroly na místě.“
b)
V odstavci 4 se vkládá písmeno (aa), které zní:
„(aa).
Pokud jeden kus skotu v hospodářství ztratil obě ušní značky, považuje se za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně identifikovat podle evidence, zvířecího pasu, databáze nebo jinými prostředky stanovenými v nařízení (ES) č. 1760/2000, a za předpokladu, že držitel může prokázat, že již přijal opatření na nápravu situace před oznámením kontroly na místě;“
c)
Doplňuje se nový odstavec 5, který zní:
„5. Ovce nebo koza, která ztratila jednu ušní značku, se považuje za zjištěnou za předpokladu, že ji lze identifikovat prostřednictvím prvního identifikačního prostředku podle čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 21/2004 a za předpokladu, že jsou splněny všechny ostatní požadavky systému na identifikaci a evidenci ovcí a koz.“
18)
V čl. 64 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Členský stát však může stanovit, že oznámení v počítačové databázi skotu o zvířatech, která opustila hospodářství, a jiných zvířatech, která dorazila do hospodářství ve lhůtách stanovených v prvním pododstavci, mohou nahradit informace, které je třeba zaslat příslušnému orgánu v souladu s prvním pododstavcem. V tomto případě, jestliže členský stát nevyužívá možnosti stanovené v čl. 16 odst. 3, zajistí jakýmkoli způsobem, že neexistují žádné pochybnosti ohledně toho, na která zvířata se žádosti zemědělců vztahují.“
19)
V čl. 65 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„V případě použití čl. 16 odst. 3 druhého pododstavce jsou zvířata, pro která lze potenciálně poskytnout podporu, která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému pro identifikaci a evidenci skotu, považována za zvířata, u kterých byly zjištěny nesrovnalosti.“
20)
V článku 66 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pokud je v případě žádosti o podporu v rámci režimu podpory pro ovce/kozy zjištěn rozdíl mezi počtem ohlášených a zjištěných zvířat v souladu s čl. 63 odst. 3, 3a a 5, použije se přiměřeně čl. 65 odst. 2, 3 a 4 od prvního zvířete, u něhož byly nesrovnalosti zjištěny.“
21)
Článek 68 se zrušuje.
22)
V čl. 78 odst. 2 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:
„(d)
s ohledem na režimy podpory, pro něž je stanoven rozpočtový strop v souladu s čl. 51 odst. 2, čl. 69 odst. 3, čl. 123 odst. 1 a čl. 128 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo se uplatňuje v souladu s čl. 126 odst. 2, čl. 127 odst. 2 a čl. 129 odst. 2 uvedeného nařízení, členské státy sečtou částky vyplývající z uplatnění písmen a), b) a c) tohoto odstavce.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na žádosti o podporu, které se týkají hospodářských roků nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2011.
A BIZOTTSÁG 1368/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 21.)
a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1121/2009/EK rendelet, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1122/2009/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 142. cikke c), l) és n) pontjára,
mivel:
(1)
A tapasztalatok alapján és különösen az 1121/2009/EK bizottsági rendelet (2) és az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (3) alkalmazásakor a nemzeti hatóságok által használatos támogató rendszerek terén elért haladásra, helyénvaló a szóban forgó két rendeletet a közvetlen kifizetések igazgatása és a kapcsolódó ellenőrzések tekintetében javítani és egyszerűsíteni.
(2)
Az 1122/2009/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően a tagállamok a szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási kérelem céljából felhasználhatják a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer számítógépes adatbázisában rendelkezésre álló adatokat. Helyénvaló az 1121/2009/EK rendelet 61. cikke alapján alkalmazandó birtokon tartási időszak kezdetét pontosítani az e lehetőséggel élő tagállamok esetében. Ezenkívül a szóban forgó tagállamok az egyszerűsítés érdekében az említett rendelet 62. cikkében előírt kérelem benyújtása helyett kérhetik részvételi nyilatkozat benyújtását. Az 1121/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(3)
Az 1122/2009/EK rendelet egyes fogalommeghatározásait frissíteni kell. Ezenkívül a 73/2009/EK rendelet 129. cikkében meghatározott, bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás 2012-től kerül bevezetésre. Ezért a területalapú támogatási rendszer fogalommeghatározását ennek megfelelően módosítani kell, valamint rendelkezni kell a megfelelő alkalmazási eljárásról.
(4)
Az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése értelmében a tagállamoknak meg kell határozniuk az egységes kérelem benyújtási határidejét. Az egységes kérelem benyújtását követően a mezőgazdasági termelők az 1122/2009/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül módosíthatják a kérelmüket. Az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések a végső kérelmek tagállamok általi kézhezvételétől függnek. Azon tagállamok számára, amelyek úgy döntenek, hogy a kérelmek benyújtási határidejét az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésében meghatározott határidőnél korábbi időpontban határozzák meg, indokolt lehetővé tenni, hogy az ellenőrzéseket korábban kezdjék meg és fejezzék be. A szóban forgó tagállamok számára ezért engedélyezni kell, hogy az egységes kérelem módosítására rendelkezésre álló határidőt a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőnél korábbi időpontra tegyék. Annak érdekében azonban, hogy a mezőgazdasági termelőknek elegendő idejük legyen arra, hogy az esetleges változtatásokat bejelentsék, az említett időpont nem lehet az egységes kérelem tagállamok által meghatározott benyújtási határidejét követő 15 napnál korábban.
(5)
A termeléstől elválasztott területalapú támogatás bevezetéséből kifolyólag a helyszíni ellenőrzések sok esetben az érintett terület méretének és támogathatóságának az ellenőrzésére szorítkoznak. Az említett ellenőrzések elvégzése nagyrészt távérzékeléssel történik. Ezzel párhuzamosan a tagállamok rendszeresen frissítik a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerüket. Az e frissítésekhez használt módszer hasonló lehet a helyszíni ellenőrzések távérzékelés útján történő elvégzéséhez. Ezért az egyszerűsítés és az adminisztratív költségek csökkentése érdekében helyénvaló a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszereiket rendszeresen frissítő tagállamok számára lehetővé tenni, hogy a hagyományos helyszíni ellenőrzések egy részét az így kapott eredményekkel helyettesítsék. A szabálytalan kifizetések fokozott kockázatának elkerülése érdekében meg kell határozni, hogy az említett lehetőséget választó tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszerének milyen kritériumoknak kell megfelelniük. A szóban forgó kritériumoknak elsősorban a frissítés gyakoriságát és hatályát, az alkalmazott ortokorrigált felvételeken szereplő adatokat, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer elvárt minőségét és a maximális éves hibarátát kell figyelembe venniük.
(6)
Annak a követelménynek az ellenőrzése, hogy egy adott gazdaság szarvasmarhaféléi megfeleljenek a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4), a kölcsönös megfeleltetéssel összefüggésben végzett helyszíni ellenőrzések útján történik. Jelenleg a közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos támogathatósági ellenőrzések keretében azokat az állatokat is kötelező ellenőrizni, amelyekre nem igényeltek támogatást. Ez a további ellenőrzés csak azokban a tagállamokban kerül alkalmazásra, amelyek a szarvasmarhafélékre vonatkozó termeléstől függő közvetlen kifizetések fenntartása mellett döntöttek. Annak érdekében azonban, hogy valamennyi tagállamban megegyezzen az ellenőrzéssel járó terhek mértéke, valamint a helyszíni ellenőrzések elvégzése egyszerűbbé váljon a mezőgazdasági termelők és a nemzeti hatóságok számára, helyénvaló a támogathatósági ellenőrzések során eltekinteni azon állatok ellenőrzésétől, amelyek után nem igényeltek támogatást, kivéve, ha az érintett tagállam él az 1122/2009/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott lehetőséggel.
(7)
Az 1122/2009/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése értelmében amennyiben az állat tartási helyét a birtokon tartási időszak alatt megváltoztatják, a mezőgazdasági termelőnek erről értesítenie kell az illetékes hatóságot. A kifizetés aránytalan csökkentése kockázatának elkerülése érdekében a támogathatónak minősülő állatokra vonatkozó szabályokat kell meghatározni arra az esetre, ha az állatok tartási helyének megváltoztatásáról ugyan nem küldtek értesítést, de az érintett állatok a helyszíni ellenőrzés során a mezőgazdasági termelő üzemében azonnal azonosíthatóak.
(8)
Az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerre vonatkozó szabályoknak biztosítaniuk kell különösen az állatok nyomon követhetőségét. Amennyiben a szarvasmarháról eltűnik mindkét füljelző, illetve a juhról vagy kecskéről az egyik füljelző, akkor az érintett állat nem minősül támogathatónak, valamint ez az 1122/2009/EK rendelet 65. és 66. cikke alapján a támogatás csökkentését vonja maga után. Egyes helyzetekben ugyanakkor a szóban forgó állatok más eszközökkel azonosíthatóak és így nyomon követésük biztosított.
(9)
Az 1122/2009/EK rendelet 63. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében azt a támogatásra bejelentett szarvasmarhát, amely két füljelzőjének egyikét elveszítette, de amelyet a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének más elemei alapján egyértelműen és egyedileg azonosítani lehet, továbbra is a meghatározott állatok között kell számon tartani, és ezért ez az állat támogatható. Ezenkívül a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer általában régóta létezik. Ezért ha egy szarvasmarha elveszítette mindkét füljelzőét, de minden kétséget kizárólag azonosítható, továbbra is a meghatározott és ezáltal támogatható állatok között indokolt számon tartani. Ez ugyanakkor csak akkor alkalmazható, ha a mezőgazdasági termelő a helyszíni ellenőrzés bejelentését megelőzően intézkedéseket hozott a helyzet megoldására, valamint e szabály alkalmazását a szabálytalan kifizetések kockázatának elkerülése érdekében egyetlen állatra kell korlátozni.
(10)
A juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról szóló, 2003. december 17-i 21/2004/EK tanácsi rendelet (5) szerint létrehozott, a juh- és kecskefélék továbbfejlesztett új azonosítási rendszere alkalmazásra került, és ezért helyénvaló hasonló rendelkezést bevezetni a támogatásra bejelentett juh- és kecskefélékre is.
(11)
Az 1122/2009/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt lehetőséggel élő tagállamok számára lehetővé kell tenni annak előírását, hogy abban az esetben, ha az állatot a birtokon tartási időszak alatt pótolják, az érintett mezőgazdasági termelő által küldött értesítést felváltja a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló számítógépes adatbázisba küldött értesítés. Indokolt, hogy ezzel a lehetőséggel valamennyi tagállam élhessen.
(12)
Ezenkívül az 1122/2009/EK rendelet egyes rendelkezései elavulttá váltak és ezért törölni kell őket.
(13)
Az 1122/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(14)
A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság és a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottsága az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1121/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
a 61. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„Ha azonban egy tagállam él az 1122/2009/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott lehetőséggel, rögzítenie kell azt az időpontot, amikor az e cikk első albekezdésében említett időszak elkezdődik.”;
2.
a 62. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Ha egy tagállam él az 1122/2009/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott lehetőséggel, az anyatehénre vonatkozó támogatási kérelem részvételi nyilatkozat formáját öltheti, amennyiben az szintén megfelel az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek. A tagállam dönthet úgy, hogy egy adott évre vonatkozóan benyújtott részvételi nyilatkozat egy vagy - ha a részvételi nyilatkozatban szereplő információk továbbra is helytállóak - több egymást követő évben érvényes.”.
2. cikk
Az 1122/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
a 2. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (12) pont helyébe a következő szöveg lép:
„(12) »területalapú támogatási rendszer«: az egységes támogatási rendszer, a különleges támogatás körébe tartozó területalapú támogatások és a 73/2009/EK rendelet IV. és V. címében létrehozott valamennyi támogatási rendszer, az említett IV. cím 7., 10. és 11. szakaszában létrehozott rendszereket, az említett rendelet 126. cikkében létrehozott elkülönített cukortámogatást, az említett rendelet 127. cikkében létrehozott elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatást, valamint az említett rendelet 129. cikkében létrehozott bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatást kivéve.”;
b)
a (21) pont helyébe a következő szöveg lép:
„(21) »birtokon tartási időszak«: az az időszak, amely alatt a mezőgazdasági üzem területén kell tartani azt az állatot, amely után támogatást igényeltek, az 1121/2009/EK rendelet (6) 35. cikkének (3) bekezdésében és 61. cikkében meghatározottak szerint:
2.
a 13. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2), (3) és (4) bekezdést el kell hagyni;
b)
a (6) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(6) A 73/2009/EK rendelet IV. címe 1. fejezetének 8. szakaszában előírt átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek az 1121/2009/EK rendelet 32. cikkének megfelelően tartalmaznia kell a feldolgozási szerződés vagy a szállítási kötelezettségvállalás másolatát.”;
c)
a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(8) A 73/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett, valamint a szóban forgó rendelet VI. mellékletében felsorolt területek, illetve a 73/2009/EK rendelet 68. cikkében előírt különleges támogatásra bejelentett területek hasznosítását - amennyiben ezeket a területeket e cikkel összhangban nem kell bejelenteni -, az egységes igénylőlap külön rovatában kell bejelenteni.”;
3.
a 14. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok a módosításokkal kapcsolatos értesítésre vonatkozóan korábbi határidőt is megállapíthatnak. E határidő azonban nem lehet az egységes kérelem benyújtására a 11. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott határidőt követő 15 naptári napnál korábban.”;
4.
a II. rész II. címében a IV. fejezet címének helyébe a következő szöveg lép:
„ A cukorrépa- és cukornádtermelők számára nyújtott támogatás, az elkülönített cukortámogatás, az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás és a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás ”;
5.
a 17. cikk a következőképpen módosul:
a)
a cím helyébe a következő szöveg lép:
„A cukorrépa- és cukornádtermelők számára nyújtott támogatásra, az elkülönített cukortámogatásra, az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatásra és a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatásra vonatkozó támogatási kérelemmel kapcsolatos követelmények”;
b)
az (1) bekezdésben a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Azok a mezőgazdasági termelők, akik a 73/2009/EK rendelet IV. címe 1. fejezetének 7. szakaszában meghatározottak szerint a cukorrépa- és cukornádtermelők számára nyújtott támogatás, vagy az említett rendelet 126. cikkében meghatározott elkülönített cukortámogatás, vagy az említett rendelet 127. cikkében meghatározott elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás, vagy a 129. cikkében meghatározott, bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás iránt folyamodnak, olyan támogatási kérelmet nyújtanak be, amely tartalmazza a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges valamennyi információt, különösen az alábbiakat:”;
6.
a 28. cikk (1) bekezdésének f) pontját el kell hagyni;
7.
a rendelet az alábbi új, 31a. cikkel egészül ki:
„31a. cikk
Kombinált helyszíni ellenőrzések
(1) A 31. cikktől eltérve és az e cikkben meghatározott feltételekkel a tagállamok a 73/2009/EK rendelet III. címében, illetve V. címének 2. fejezetében említett egységes támogatási rendszer és egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében dönthetnek úgy, hogy az e rendelet 31. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett, kockázatelemzés alapján megállapítandó ellenőrzési minta ellenőrzése helyett a 6. cikkben említett, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer frissítéséhez használt ortokorrigált felvételek alapján történő ellenőrzéseket alkalmaznak.
Az első albekezdésben említett döntés meghozatala történhet nemzeti vagy regionális szinten. Egy régió a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló egy vagy több autonóm rendszer által lefedett teljes területnek felel meg.
A tagállamok rendszeresen frissítik a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerüket, valamint legfeljebb három éven belül ellenőriznek a rendszer által lefedett teljes területen minden mezőgazdasági termelőt; az ellenőrzésnek évente a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerben nyilvántartott támogatható hektárterület legalább 25 %-ára kell kiterjednie. Az a tagállam azonban, amelynek esetében a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerben kevesebb, mint 150 000 hektárnyi támogatható terület szerepel, eltérhet az éves lefedettségi minimumkövetelménytől.
E cikk alkalmazását megelőzően a tagállamok az előző három évben teljes körűen frissítik az érintett mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszert.
A frissítéshez használt ortokorrigált felvételek az első albekezdésben említett, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer frissítése céljából való alkalmazásuk időpontjában nem lehetnek 15 hónaposnál régebbi felvételek.
(2) A mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszernek az e cikk alkalmazását megelőző két év során a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően értékelt minősége elégséges ahhoz, hogy lehetővé tegye a támogatás nyújtására vonatkozó feltételek hatékony ellenőrzését.
(3) A helyszíni ellenőrzéskor ellenőrzött, véletlenszerűen vett minta hibarátája az e cikk alkalmazását megelőző két évben nem haladhatja meg a 2 %-ot. Ezenkívül a hibaráta az e cikk alkalmazásának két egymást követő évében nem haladhatja meg a 2 %-ot.
A hibarátát a tagállam az uniós szinten megállapított módszernek megfelelően megerősíti.
(4) A 35. cikk (1) bekezdése az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelően elvégzett ellenőrzésekre alkalmazandó.”;
8.
a 33. cikk első bekezdésében az első mondat helyébe a következő szöveg lép:
„A helyszíni ellenőrzés kiterjed minden olyan mezőgazdasági parcellára, amelyre a 73/2009/EK rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében támogatást igényeltek.”;
9.
a 37. cikket el kell hagyni;
10.
a 41. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„41. cikk
A helyszíni ellenőrzések időzítése
(1) A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozóan a 30. cikk (2) bekezdése b) pontjának második albekezdésében előírt minimális aránynak legalább 60 %-át az adott támogatási rendszerre vonatkozó teljes birtokon tartási időszakra elosztva kell végrehajtani. A helyszíni ellenőrzések fennmaradó részét az év egészére elosztva kell végrehajtani.
Amennyiben azonban a birtokon tartási időszak a támogatási kérelem benyújtása előtt elkezdődik, vagy ha azt nem lehet előzetesen rögzíteni, a 30. cikk (2) bekezdése b) pontjának második albekezdésében előírt helyszíni ellenőrzéseket az év egészére elosztva kell végrehajtani.
(2) A 30. cikk (2) bekezdésének c) pontjában előírt helyszíni ellenőrzések minimális arányának legalább 50 %-át a teljes birtokon tartási időszakra elosztva kell végrehajtani. Azokban a tagállamokban azonban, ahol a 21/2004/EK rendelettel létrehozott, juh- és kecskefélékre vonatkozó rendszert - különösen az állatok azonosítása és a nyilvántartás megfelelő vezetése tekintetében - nem vezették be és nem alkalmazzák teljes mértékben, a helyszíni ellenőrzések teljes minimális arányát a birtokon tartási időszak alatt, elosztva kell végrehajtani.”;
11.
a 42. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A helyszíni ellenőrzések keretében ellenőrzésre kerül, hogy minden támogathatósági feltétel teljesül-e; a helyszíni ellenőrzések kiterjednek a teljes állatállományra, amelyre az ellenőrizendő támogatási rendszerek keretében támogatási kérelmet nyújtottak be, többek között a birtokon tartási időszak alatt a 64. cikknek megfelelően pótolt és még a mezőgazdasági üzemben található állatokra. A szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási rendszerek esetében abban az esetben, ha a tagállam él a 16. cikk (3) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, az ellenőrzés kiterjed a potenciálisan támogatható szarvasmarhafélékre is.
A helyszíni ellenőrzések elsősorban annak ellenőrzésére terjednek ki, hogy a támogatási kérelem által érintett, a mezőgazdasági üzemben tartott állatok száma, illetve adott esetben a potenciálisan támogatható szarvasmarhafélék száma megegyezik-e a nyilvántartásba bejegyzett számmal, illetve a szarvasmarhafélék esetében a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázis felé bejelentett számmal.”;
b)
a (2) bekezdés a következőképpen módosul:
a)
a c) pontot el kell hagyni;
b)
a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d)
annak ellenőrzése, hogy a szarvasmarhákat füljelzőkkel jelölték meg, és adott esetben marhalevéllel látták el, továbbá bejegyezték a nyilvántartásba, és megfelelően bejelentették a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisba.
A d) pontban említett ellenőrzések elvégzése mintavételezéssel is történhet.”;
12.
a 43. és 44. cikket el kell hagyni;
13.
a 45. cikk (2) és (3) bekezdését el kell hagyni;
14.
az 57. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A területalapú támogatási rendszerek keretében benyújtott támogatási kérelmek esetében akkor, ha a terménycsoport tényleges területe nagyobb, mint a támogatási kérelemben bejelentett terület, a támogatás kiszámítása a bejelentett területen alapul.”;
b)
a (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az 58. és a 60. cikknek megfelelően alkalmazandó támogatáscsökkentések és támogatás köréből való kizárások sérelme nélkül a területalapú támogatási rendszerek keretében benyújtott támogatási kérelmek esetében akkor, ha az egységes kérelemben bejelentett terület meghaladja az adott terménycsoportra meghatározott területet, a támogatás kiszámítása a szóban forgó terménycsoportra meghatározott területen alapul.”;
15.
az 58. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Amennyiben egy terménycsoport tekintetében valamely területalapú támogatási rendszer keretében bejelentett terület meghaladja az 57. cikknek megfelelően meghatározott területet, a meghatározott terület alapján kiszámított támogatást a különbség kétszeresével csökkentik, ha ez a különbség 3 %-nál vagy 2 hektárnál nagyobb, de kisebb, mint a meghatározott terület 20 %-a.”;
16.
az 59. és 61. cikket el kell hagyni;
17.
a 63. cikk a következőképpen módosul:
a)
a cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Amennyiben a mezőgazdasági termelő elmulasztja a 16. cikk (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően értesíteni az illetékes hatóságokat arról, hogy az állatok tartási helye a birtokon tartási időszak alatt megváltozott, az érintett állatok meghatározottnak tekintendők, ha azok a helyszíni ellenőrzés során a gazdasági üzemen belül azonnal azonosíthatóak.”;
b)
a (4) bekezdés a következő aa) ponttal egészül ki:
„aa)
ha a mezőgazdasági üzem egyetlen szarvasmarhája elveszítette mindkét füljelzőjét, meghatározottnak kell tekinteni, feltéve, hogy az állat nyilvántartás, marhalevél, adatbázis vagy az 1760/2000/EK rendelet szerinti más eszköz révén továbbra is azonosítható, valamint, hogy az állattartó bizonyítani tudja, hogy már a helyszíni ellenőrzés bejelentését megelőzően intézkedéseket hozott a helyzet megoldására;”;
c)
a cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Azt a juhot vagy kecskét, amely egyik füljelzőjét elveszítette, meghatározottnak kell tekinteni, feltéve, hogy az állat a 21/2004/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti első azonosítási eszközzel továbbra is azonosítható, valamint, hogy a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerére vonatkozó minden követelmény teljesül.”;
18.
a 64. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A tagállam azonban rendelkezhet úgy, hogy az első albekezdés alkalmazásában az illetékes hatóságnak küldendő értesítést helyettesítheti a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázis felé történő azon értesítés, hogy egy állat elhagyta a mezőgazdasági üzem területét, egy másik állat pedig az első albekezdésben előírt határidőn belül megérkezett az üzem területére. Ebben az esetben, ha a tagállam nem élt a 16. cikk (3) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, minden lehetséges eszközzel gondoskodik arról, hogy kétséget kizáróan megállapítható legyen, mely állatokra vonatkozik a mezőgazdasági termelő kérelme.”;
19.
a 65. cikk (3) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A 16. cikk (3) bekezdésének alkalmazása esetén a potenciálisan támogatható, de a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerében nem megfelelően azonosított vagy nyilvántartott állat szabálytalannak talált állatnak minősül.”;
20.
a 66. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Ha egy, a juh- vagy kecskefélékre vonatkozó támogatási rendszerben benyújtott támogatási kérelem tekintetében különbséget találnak a bejelentett és a 63. cikk (3), (3a) és (5) bekezdése szerint meghatározott állatok száma között, az első szabálytalannak talált állattól kezdve a 65. cikk (2), (3) és (4) bekezdését kell értelemszerűen alkalmazni.”;
21.
a 68. cikket el kell hagyni;
22.
a 78. cikk (2) bekezdése d) pontjának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„d)
az olyan támogatási rendszerek tekintetében, amelyeknél a költségvetési felső határ rögzített a 73/2009/EK rendelet 51. cikkének (2) bekezdésével, 69. cikkének (3) bekezdésével, 123. cikkének (1) bekezdésével és 128. cikkének (2) bekezdésével, illetve amelyeknél ilyen felső határt alkalmaznak az említett rendelet 126. cikkének (2) bekezdésével, 127. cikkének (2) bekezdésével és 129. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a tagállamok összesítik az e bekezdés a), b) és c) pontja alkalmazásának eredményeként megállapított összegeket.”.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet a 2012. január 1-jével kezdődő gazdasági évekhez vagy támogatási időszakokhoz kapcsolódó támogatási kérelmekre alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.