ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 19. ledna 2011
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska
(2011/32/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení.
(3)
Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/31/EU (4).
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Komise rozeslala dotazníky žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení.
(6)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii.
(7)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:
a)
výrobci v Unii
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie,
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko,
-
Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království;
b)
dovozci do Unie
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie;
c)
uživatelé v Unii
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko,
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie,
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko,
-
UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;
d)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“),
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „Indorama“),
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „SMPC“);
e)
Vývozce ve spojení
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokio, Japonsko (dále jen „MCI“) - zástupce pro prodej na vývoz a akcionář společnosti SMPC.
(8)
Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“.
1.3 Období šetření a posuzované období
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(11)
PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (dále jen „PX“) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(13)
Všichni tři thajští vyvážející výrobci uvedení v podnětu předložili odpovědi na dotazník. Šetřením bylo zjištěno, že neexistují žádní další thajští výrobci PKT a že se odpovědi týkají 100 % thajského vývozu na trh EU.
(14)
Uvedené tři společnosti požádaly o provedení výpočtu dumpingu na základě měsíčních údajů, jelikož náklady na hlavní surovinu a následně i ceny dotčeného výrobku v průběhu období šetření výrazně kolísaly. Z důvodů uvedených v 26. bodě odůvodnění nebylo použití požadované metodiky považováno za opodstatněné.
(15)
Je třeba poznamenat, že prodej na vnitrostátním trhu a trhu EU vycházel buď z okamžitých cen nebo ze smluv založených na nákladech na PX (hlavní surovinu) nebo ze vzorce založeného na cenovém indexu PKT v Číně. V posledním uvedeném případě došlo několikrát ke značné časové prodlevě, než byl konečný index k dispozici. K využití vzorce bylo nutno použít ujednání o fakturaci, podle nějž bylo možno uhradit konečnou cenu několik měsíců po vystavení původní prozatímní faktury. Za účelem opravy konečné ceny dohodnuté ve smlouvě byly vystaveny vrubopisy/dobropisy.
(16)
Pro všechny spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku byla použita následující obecná metodika.
3.2 Běžná hodnota
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u thajských výrobců přezkoumala, zda byl jejich prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v období šetření dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jejich celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej thajských výrobců na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(18)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(19)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval více než 80 % celkového objemu domácího prodeje obdobného výrobku pro všechny tři výrobce, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje.
3.3 Vývozní cena
(20)
Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců (SMPC) prodával na trhu EU prostřednictvím svého největšího akcionáře (MCI, společnost se sídlem v Japonsku), který pak prodával řadě japonských obchodníků, jež nakonec prodávali zákazníkům na trhu EU. Bylo šetřeno, zda MCI a největší japonský obchodník jsou ve spojení a zda mělo toto spojení dopad na ceny.
(21)
Bylo zjištěno, že nejdůležitějším spojením bylo držení velmi nízkého procentního podílu běžných akcií japonskými bankami jménem mnoha správců. Bylo tedy zjištěno, že uvedené spojení není takové povahy, aby ovlivňovalo ceny. Vzhledem i) k uvedeným cenovým/smluvním ujednáním, které jsou pro toto odvětví typické, a ii) k povaze spojení mezi výše uvedenými společnostmi, jsou ceny nezávislé. Proto bylo stanoveno, že vývozní cenu dotčeného výrobku lze stanovit na základě prodeje společností MCI japonským obchodníkům.
(22)
Společnosti MCI byl zaslán dopis, kterým byla informována o důsledcích nespolupráce, jelikož při inspekci v Tokiu nebyl úředníkům umožněn úplný přístup k účetním údajům týkajícím se některých úprav.
(23)
Proto bylo rozhodnuto vypočítat úpravy v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. V důsledku toho byla použita následující metodika. Pokud jde o náklady na dopravu, byly na základě informací zjištěných na místě upraveny směrem nahoru. Pro zbývající úpravy byly oznámené částky i čisté prodejní ceny zkontrolovány porovnáním s údaji z ostatních nezávislých zdrojů, v tomto případě se zjištěnými údaji týkajícími se ostatních dvou thajských vyvážejících výrobců, a bylo zjištěno, že jsou v souladu se stejným druhem prodeje. Byla zvážena alternativní metoda, totiž použití cen Eurostatu, avšak tato metoda nebyla použita, jelikož cena Eurostatu pro tento výrobek byla cenou CIF k datu dovozu a nikoli upravenou konečnou cenou stanovenou v souladu s uvedenou prodejní smlouvou a uvedeným systémem fakturace. Tento přístup byl výjimečně vhodný vzhledem ke struktuře trhu, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Je třeba poznamenat, že většina úprav již byla ověřena v Thajsku.
3.4 Srovnání
(24)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(25)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, balení, úvěry, manipulaci a provize.
(26)
Srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou bylo provedeno na ročním základě. Žádost vyvážejících výrobců o provedení porovnání na měsíčním základě byla zvážena, avšak nebylo jí vyhověno, jelikož bylo zřejmé, že by to nezměnilo celkový závěr, pokud jde o dumping, tj. celostátní nepatrný dumping.
3.5 Dumpingové rozpětí
(27)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem.
(28)
Na základě výše uvedené metodiky byla konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Unie, stanovena takto:
Dumpingové rozpětí
Skupina Indorama
3,7 %
SMPC
Žádný dumping
(29)
Tři vyvážející výrobci (dva ze skupiny Indorama a SMPC) představují při srovnání s údaji Eurostatu veškerý vývoz pocházející z Thajska. Pro posouzení toho, zda je dumpingové rozpětí v celostátním měřítku nepatrné, byl stanoven celostátní vážený průměr dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že toto rozpětí je nepatrné, tj. 1,8 %.
(30)
Vzhledem k celostátnímu nepatrnému dumpingovému rozpětí by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska.
4. ÚJMA, PŘÍČINNÁ SOUVISLOST A ZÁJEM UNIE
(31)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně dumpingu není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.
5. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Řízení by tedy mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Thajsko je menší než 2 %. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko.
(33)
Co se týče dumpingu, stanoviska byla obdržena od jednoho z žadatelů, který byl toho názoru, že v důsledku skutečností, jež byly k dispozici, měla Komise společnosti SMPC přisoudit dumpingové rozpětí stanovené pro ostatní dva vyvážející výrobce (tj. 3,7 %). Žadatel uvedl, že v takovém případě by bylo stanoveno větší než nepatrné dumpingové rozpětí. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Komise vycházela z dostupných údajů, pokud jde o japonskou společnost ve spojení, přičemž využila údaje společnosti, které byly k dispozici, a upravila je směrem nahoru a porovnala s ostatními ověřitelnými zdroji. Přiřadit za těchto okolností dumpingové rozpětí ostatních vývozců by nebylo v souladu s ustanoveními článku 18.
(34)
Stejný žadatel rovněž uvedl, že ostatní vlády mají na šetření týkající se PKT pro podobné období šetření odlišný názor. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že důkazy poskytnuté uvedenou stranou se týkaly antidumpingového cla uloženému Čínskou lidovou republikou z dovozu PKT z Koreje a Thajska. Poskytnuté údaje nemohou potvrdit tvrzení uvedené strany, že neexistují důkazy o tom, jak byly v tomto čínském antidumpingovém šetření stanoveny běžná hodnota a vývozní cena. Kromě toho se šetření čínskými orgány vztahovalo na období od 1. října 2007 do 30. září 2008, zatímco období šetření použité v současném šetření EU se vztahuje na období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009. Období zvažovaná v rámci šetření EU a čínského šetření jsou velmi odlišná.
(35)
Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana.
(36)
Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná.
(37)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antidumpingových opatření,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný článek
Antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny tereftalové a jejích solí o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních pocházející z Thajska, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00, se zastavuje.
V Bruselu dne 19. ledna 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. január 19.)
a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
(2011/32/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2009. december 22-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított a Thaiföldről (a továbbiakban: érintett ország) származó tisztított tereftálsav és sói (a továbbiakban: PTA) Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
A dömpingellenes eljárás azt követően indult, hogy az uniós PTA-gyártás jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő BP Aromatics Limited NV és CEPSA Quimica S.A. (a továbbiakban: a panaszosok) 2009. november 13-án panaszt nyújtottak be. A panasz olyan prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó érintett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, mely elegendőnek minősült az eljárás megindításának indoklásához.
(3)
Ugyanezen a napon a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján bejelentette a Thaiföldről származó PTA Unióba történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását is. A vizsgálatot a 2011/31/EU bizottsági határozat (4) zárta le.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszos gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi exportáló gyártókat, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.
(5)
A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosoknak, más ismert uniós gyártóknak, az ismert thaiföldi exportáló gyártóknak, az ismert importőröknek és a termék érintett felhasználóinak, valamint bármely más, az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül kérdőívet igénylő félnek.
(6)
Három ismert thaiföldi exportáló gyártótól, három uniós gyártótól, egy uniós importőrtől és öt uniós felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív.
(7)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgium
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanyolország
-
Lotte Chemical UK Ltd (korábban Artenius), Wilton, Redcar, Egyesült Királyság
b)
Uniós importőrök
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Brüsszel, Belgium
c)
Uniós felhasználók
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Hollandia
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Olaszország
-
Novapet S.A., Barbastro (Huesca), Spanyolország
-
UAB NEO Group, Klaipeda, Litvánia
d)
Thaiföldi exportáló gyártók
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: TPT)
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: Indorama)
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: SMPC)
e)
Kapcsolatban álló exportőr
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokió, Japán (a továbbiakban: MCI) - az SMPC exportértékesítési képviselője és részvényese
(8)
Mivel mind a TPT, mind az Indorama ugyanazon holdingtársaság tulajdonában van, e dokumentum ezentúl „Indorama csoportként” hivatkozik rájuk.
1.3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(9)
A dömping és a kár vizsgálata a 2008. december 1. és 2009. november 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(10)
Az érintett termék a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói (a továbbiakban: érintett termék).
(11)
A PTA-t nyers tereftálsav tisztításával nyerik; a nyers tereftálsavat pedig paraxilénből, oldószerrel és katalizátoroldattal való reakció révén állítják elő.
2.2. Hasonló termék
(12)
Megállapításra került, hogy az érintett termék, a Thaiföldön előállított és az ottani belföldi piacon értékesített PTA, valamint az Unióban előállított és ott az uniós gazdasági ágazat által értékesített PTA ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és a termékek alapvető felhasználása is azonos. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni.
3. DÖMPING
3.1. Előzetes megjegyzések
(13)
A panaszban megnevezett mindhárom thai exportáló gyártó benyújtotta a kitöltött kérdőívet. A vizsgálat feltárta, hogy a PTA-nak nincs több thaiföldi exportáló gyártója; a beérkezett válaszok tehát az uniós piacra irányuló thaiföldi export 100 %-át lefedték.
(14)
A három vállalat havi adatok alapján dömpingszámítást kérelmezett azzal az indokkal, hogy a fő nyersanyaggal kapcsolatos költségek, következésképpen pedig az érintett termék ára is jelentősen változott a vizsgált időszak folyamán. A (26) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva a kért módszer alkalmazását nem tekintették indokoltnak.
(15)
Meg kell jegyezni, hogy a belföldi és az uniós piacon lebonyolított értékesítések vagy azonnali vételi árak alapján, vagy a paraxilén (a fő nyersanyag) árán alapuló szerződések alapján, vagy pedig a PTA kínai árindexe szerinti képlet alapján mentek végbe. Az utóbbi esetben többször is jelentős idő telt el a végső index rendelkezésre állásáig. A képlet alkalmazása érdekében számlázási megállapodást kellett igénybe venni, amelynek értelmében a végső árat akár hónapokkal az eredeti ideiglenes számla kibocsátása után fizették ki. A szerződésben megállapított végső ár kiigazítása érdekében terhelési/jóváírási értesítéseket küldtek ki.
(16)
Az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók vonatkozásában az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták.
3.2. Rendes érték
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt állapította meg, hogy a thaiföldi gyártók belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes volumene az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítései összvolumenének legalább 5 %-át képviselte-e. A thai gyártók vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak találták.
(18)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a vizsgálati időszak során független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.
(19)
Mivel a hasonló termék nyereséges eladásainak volumene a három gyártó esetében a hasonló termék teljes belföldi értékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, az összes belföldi eladás súlyozott átlagát véve alapul.
3.3. Exportár
(20)
A vizsgálat feltárta, hogy az egyik együttműködő gyártó (SMPC) legnagyobb részvényesén (a Japánban működő MCI-n) keresztül értékesítette termékét az uniós piacon; az MCI továbbértékesítette azt más japán kereskedőknek, és ezek végül az uniós piacon működő feleknek adták el a terméket. A Bizottság megvizsgálta, hogy az MCI és a legnagyobb japán kereskedő kapcsolatban állt-e, és ha igen, a kapcsolat gyakorolt-e hatást az árakra.
(21)
Megállapításra került, hogy a legfontosabb kapcsolatot igen alacsony számú, vagyonkezelői megbízásokból japán bankoknál tartott közös részvények jelentették. Ezért megállapításra került, hogy a kapcsolat jellegéből kifolyólag nem gyakorolhatott hatást az árszintekre. Valóban, tekintve i. a fentiekben ismertetett árazási/szerződési megállapodásokat, amelyek jellemzőek erre az ágazatra; valamint ii. a fentiekben bemutatott vállalatok közötti kapcsolatot, az árak a szokásos piaci feltételeket tükrözik. Ezért az a döntés született, hogy az érintett termék exportárát az MCI-nek a japán kereskedőkkel szemben lebonyolított értékesítései alapján határozzák meg.
(22)
Az MCI számára levelet küldtek, amelyben tájékoztatták az együttműködés elmaradásának következményeiről, mivel a tokiói ellenőrző látogatás alkalmával az ügyben vizsgálódó tisztviselőknek nem biztosítottak teljes körű hozzáférést bizonyos engedményekhez kapcsolódó számviteli információkhoz.
(23)
Ezért úgy döntöttek, hogy az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek következtében az alábbi módszert alkalmazták. A szállítási költségek tekintetében az engedményt felfelé kiigazították a helyszíni ellenőrzés alkalmával szerzett információk alapján. A fennmaradó engedmények tekintetében a jelentett összegeket, valamint a nettó eladási árakat is ellenőrizték más, független források felhasználásával, ebben az esetben a két másik thaiföldi exportáló gyártó esetében megállapított információk alapján; megállapításra került, hogy az érintett összegek összhangban vannak az ugyanilyen típusú eladás esetében alkalmazott összegekkel. A Bizottság szolgálatai alternatív módszer alkalmazását is mérlegelték, amelynek értelmében Eurostat-árakat használtak volna helyettesítőként, de végül erre nem került sor, mert e termék esetében az Eurostat-érték az importálás időpontjában alkalmazott CIF-ár volt, nem pedig a fentiekben ismertetettek szerint az értékesítési szerződés és a számlázási rendszerek alapján meghatározott, kiigazított végső ár. Ez a megközelítés a piacnak a (15) preambulumbekezdésében ismertetett szerkezetére tekintettel különösen is megfelelő volt. Figyelembe kell venni, hogy az engedmények jelentős részét már ellenőrizték Thaiföldön.
3.4. Összehasonlítás
(24)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex works) alapon került sor.
(25)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - a szállítási, biztosítási, csomagolási, hitel-, kezelési és jutalékköltségekben mutatkozó különbségeket kiigazították.
(26)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást éves szinten végezték el. Az exportáló gyártók arra irányuló kérelmét, hogy havi bontásban végezzék el az összehasonlításokat, mérlegelték, de nem tettek neki eleget, mivel egyértelmű volt, hogy ez nem változtatott volna a dömpingre - vagyis az országos de minimis dömpingre - vonatkozó végső következtetésen.
3.5. Dömpingkülönbözet
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő thaiföldi exportáló gyártókat illetően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az exportár súlyozott átlagával, a fentiekben ismertetettek szerint.
(28)
A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Dömpingkülönbözet
Indorama csoport
3,7 %
SMPC
Nincs dömping
(29)
Az Eurostat adatai alapján a három exportáló gyártó (az Indorama csoport két tagja és az SMPC) teszi ki a Thaiföldről származó export egészét. Annak felmérésére, hogy országos szinten a dömpingkülönbözet a de minimis szint alatt volt-e, megállapították az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Megállapításra került, hogy e különbözet a de minimis szint alatti, 1,8 %.
(30)
Tekintettel az országos de minimis dömpingkülönbözetre, nem kell kivetni ideiglenes intézkedéseket a Thaiföldről származó PTA-behozatalokra.
4. KÁR, OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS ÉS UNIÓS ÉRDEK
(31)
A dömpingre vonatkozó fenti megállapítások tekintetében nem szükséges semmilyen, a kárról, az okozati összefüggésről és az uniós érdekről szóló elemzést benyújtani.
5. AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE
(32)
Az eljárást ennélfogva meg kell szüntetni, mivel a Thaiföld esetében megállapított dömpingkülönbözet mértéke 2 %-nál kisebb. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik közlésére.
(33)
A dömpinggel kapcsolatos kérdések tekintetében észrevétel érkezett az egyik panaszostól, aki úgy vélte, hogy a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján a két másik exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet (3,7 %) az SMPC-re is alkalmaznia kellett volna. Állítása szerint ebben az esetben megállapítható lett volna de minimis dömpingkülönbözet. Ezt az állítást el kellett utasítani. A Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel a kapcsolatban álló japán vállalat esetében azzal, hogy a vállalat rendelkezésre álló adatait használta, felfelé kiigazította azokat, és összehasonlította más ellenőrizhető forrásokkal. E körülmények között nem felelt volna meg a 18. cikk rendelkezéseinek, ha a többi exportőrre megállapított dömpingkülönbözetet alkalmazták volna a vállalatra.
(34)
Ugyanez a panaszos azt is állította, hogy más kormányok más szempontokat alkalmaznak a PTA-val kapcsolatos vizsgálatok során hasonló vizsgálati időszakot figyelembe véve. Ezt az állítást el kellett utasítani. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az említett fél által rendelkezésre bocsátott bizonyíték a Kínai Népköztársaság által a Koreából és Thaiföldről érkező PTA behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozik. A rendelkezésre bocsátott információk nem erősítik meg az említett fél állításait, mivel nincs bizonyíték arra, hogy az említett kínai dömpingellenes vizsgálatban hogyan állapították meg a rendes értéket és az exportárat. Ráadásul a kínai hatóságok által folytatott vizsgálatban a vizsgálati időszak 2007. október 1-jétől2008. szeptember 30-ig tartott, míg a jelenlegi uniós vizsgálatban alkalmazott vizsgálati időszak a 2008. december 1-je és 2009. november 30-a közötti időszakra vonatkozik. Ezért az uniós és a kínai vizsgálatban figyelembe vett időszak nagymértékben különböznek egymástól.
(35)
A kárral kapcsolatos szempontok tekintetében egyik érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket.
(36)
Következtetésképpen egy érdekelt féltől sem érkezett arra vonatkozó észrevétel, amely kétségbe vonná azt a megállapítást, hogy nincs szükség védintézkedésekre.
(37)
A fentiekre tekintettel a Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a Thaiföldről származó tisztított tereftálsavnak és sóinak az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást dömpingellenes intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
Egyetlen cikk
A Thaiföldről származó és a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.