NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 327/2011
ze dne 30. března 2011,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES určuje Komise požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje a obchodu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice 2009/125/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede prováděcí opatření pro výrobky používající systémy elektrického pohonu.
(3)
Ventilátory poháněné elektromotory s příkonem od 125 W do 500 kW jsou důležitou součástí nejrůznějších výrobků na práci s plynem. Požadavky na minimální energetickou účinnost elektromotorů byly stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 640/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign elektromotorů (2), včetně elektromotorů vybavených pohonem s proměnnými otáčkami. Vztahují se také na elektromotory, které jsou součástí systémů kombinujících elektromotory a ventilátory. Nicméně mnohé ventilátory, kterých se týká toto nařízení, se používají v kombinaci s elektromotory, na které se nařízení (ES) č. 640/2009 nevztahuje.
(4)
Celková spotřeba elektrické energie ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW činí 344 TWh ročně, přičemž do roku 2020 dojde ke zvýšení této hodnoty na 560 TWh, pokud budou pokračovat současné trendy na trzích EU. Potenciál nákladově efektivního zlepšení pomocí konstrukce představuje zhruba 34 TWh ročně v roce 2020, což odpovídá 16 Mt emisí CO2. Ventilátory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW tudíž představují výrobek, pro který by měly být stanoveny požadavky na ekodesign.
(5)
Mnohé ventilátory se zabudovávají do jiných výrobků, aniž by byly uváděny na trh nebo do provozu samostatně ve smyslu článku 5 směrnice 2009/125/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES ze dne 17. května 2006 o strojních zařízeních a o změně směrnice 95/16/ES (3). Aby bylo možné dosáhnout většiny nákladově efektivního potenciálu úspory energie a usnadnit prosazování tohoto opatření, měla by se ustanovení tohoto nařízení vztahovat rovněž na ventilátory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW zabudované do jiných výrobků.
(6)
Mnohé ventilátory jsou součástí větracích systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy založené na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (4) mohou pro energetickou účinnost těchto větracích systémů stanovit přísnější požadavky pomocí metod výpočtu a měření stanovených v tomto nařízení s ohledem na účinnost ventilátoru.
(7)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty ventilátorů. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny. Další práce a konzultace ukázaly, že by oblast působnosti mohla být dále rozšířena s výhradou výjimek pro konkrétní použití, u nichž by tyto požadavky nebyly vhodné.
(8)
Přípravná studie ukázala, že ventilátory poháněné elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW jsou uváděny na trh EU ve velkém množství, přičemž nejvýznamnějším environmentálním aspektem všech fází jejich životního cyklu je jejich spotřeba energie ve fázi používání.
(9)
Přípravná studie ukazuje, že jediným významným parametrem ekodesignu výrobku uvedeným ve směrnici 2009/125/ES je spotřeba elektrické energie ve fázi používání.
(10)
Zlepšení v oblasti energetické účinnosti ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW by mělo být dosaženo využitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných nákladů na koupi a provoz těchto zařízení.
(11)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na energetickou účinnost ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW v EU, čímž by měly přispět k fungování vnitřního trhu a ke zlepšení environmentální výkonnosti těchto ventilátorů.
(12)
Malé ventilátory (nepřímo) poháněné elektromotorem s příkonem v rozmezí 125 W a 3 kW, jež primárně slouží k jiné funkci, nespadají do oblasti působnosti. Například malý ventilátor chladící elektromotor řetězové pily do oblasti působnosti nespadá, i kdyby motor řetězové pily (který pohání i ventilátor) měl příkon vyšší než 125 W.
(13)
Výrobcům by měla být poskytnuta přiměřená lhůta na příslušnou změnu konstrukce výrobků a přizpůsobení výrobních linek. Časový rámec by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i dopady na náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(14)
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost proběhne jeho přezkum. Přezkum může být zahájen i dříve, budou-li Komisi předloženy důkazy, které to odůvodní. Přezkum by měl posoudit zejména nastavení požadavků, které nejsou závislé na technologii, potenciál využití pohonů s proměnnými otáčkami a nutnost množství a rozsahu výjimek, jakož i zahrnutí ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem nižším než 125 W do oblasti působnosti.
(15)
Energetická účinnost ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW by měla být stanovena spolehlivými, přesnými a reprodukovatelnými metodami měření, které zohledňují nejmodernější vědecké poznatky, případně i s využitím harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány uvedenými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (5).
(16)
Díky tomuto nařízení by měly technologie, které omezují dopad životního cyklu ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW na životní prostředí, najít širší uplatnění na trhu, což by podle odhadů vedlo do roku 2020 k ročním úsporám elektrické energie ve výši 34 TWh ve srovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(17)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(18)
Pro snazší kontrolu shody by měli mít výrobci povinnost poskytovat údaje v technické dokumentaci uvedené v přílohách IV a V směrnice 2009/125/ES.
(19)
V zájmu dalšího omezení dopadů ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW na životní prostředí by výrobci měli poskytovat příslušné informace o demontáži, recyklaci nebo likvidaci ventilátorů na konci doby jejich životnosti.
(20)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné typy ventilátorů s vysokou energetickou účinností. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky a velmi malé podniky, což dále usnadní integraci nejlepších konstrukčních technologií a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(21)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění ventilátorů na trh a do provozu, včetně ventilátorů zabudovaných do jiných výrobků spojených se spotřebou energie, na něž se vztahuje směrnice 2009/125/ES.
2. Toto nařízení se nevztahuje na ventilátory zabudované do:
i)
výrobků s jediným elektromotorem o výkonu 3 kW nebo méně, pokud je ventilátor upevněn na stejné hřídeli, která pohání hlavní zařízení,
ii)
sušiček na prádlo a praček se sušičkou s maximálním příkonem ≤3 kW,
iii)
kuchyňských digestoří s celkovým maximálním příkonem pro ventilátor/ventilátory 280 W.
3. Toto nařízení se nevztahuje na ventilátory, které:
a)
jsou konkrétně určeny k provozování v prostředí s nebezpečím výbuchu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES (6);
b)
jsou určeny pouze pro nouzové použití, pro krátkodobý provoz s ohledem na požadavky na požární bezpečnost stanovené ve směrnici Rady 89/106/ES (7);
c)
jsou konkrétně určeny k provozování:
i)
a)
v prostředí, kde provozní teploty dopravovaného plynu přesahují 100 °C,
b)
v prostředí, kde provozní teplota okolí elektromotoru pohánějícího ventilátor přesahuje 65 °CC v případě, že je umístěn mimo proudění plynu,
ii)
v prostředí, kde je roční průměrná teplota dopravovaného plynu a/nebo kde provozní teplota okolí elektromotoru v případě, že je umístěn mimo proudění plynu, nižší než - 40 °C,
iii)
s napájecím střídavým napětím 1 000 V nebo napájecím stejnosměrným napětím 1 500 V,
iv)
v toxickém, vysoce korozním nebo hořlavém prostředí nebo v prostředí s abrazivními látkami;
d)
byly uvedeny na trh před 1. lednem 2015 jako náhrada totožných ventilátorů zabudovaných do výrobků, které byly umístěny na trh před 1. lednem 2013;
přičemž na balení, v informacích o výrobku a v technické dokumentaci musí v souvislosti s písmeny a), b) a c) uvedeno, že ventilátor lze používat pouze k účelu, ke kterému byl zkonstruován, a v souvislosti s písmenem d) musí uvést výrobek/výrobky, pro který/které je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených ve směrnici 2009/125/ES se použijí tyto definice:
1)
„ventilátorem“ se rozumí rotační stroj opatřený lopatkami používaný na udržování trvalého proudění plynu, zpravidla vzduchu, procházejícího skrze něj, jehož práce na jednotku hmotnosti není vyšší než 25 kJ/kg a který:
-
je určen k použití s elektromotorem nebo je vybaven elektromotorem s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW (≥ 125 W a ≤ 500 kW) na pohon rotoru při jeho optimální energetické účinnosti,
-
je axiální ventilátor, radiální ventilátor, tangenciální ventilátor nebo přetlakový ventilátor,
-
může nebo nemusí být vybaven motorem při uvedení na trh nebo do provozu;
2)
„rotorem“ se rozumí součást ventilátoru, která předává energii proudu plynu a je rovněž nazývána oběžné kolo ventilátoru;
3)
„axiálním ventilátorem“ se rozumí ventilátor, který pohání plyn ve směru podélném s rotační osou jednoho nebo více rotorů vířivým tangenciálním pohybem vytvářeným otáčejícím se rotorem/rotory. Axiální ventilátor může nebo nemusí být vybaven válcovým krytem, vstupními nebo výstupními vodícími lamelami nebo deskou nebo kruhem s otvorem;
4)
„vstupními vodícími lamelami“ se rozumí lamely umístěné před rotorem za účelem navádění proudu plynu směrem k rotoru, které mohou nebo nemusí být nastavitelné;
5)
„výstupními vodícími lamelami“ se rozumí lamely umístěné za rotorem za účelem navádění proudu plynu směrem od rotoru, které mohou nebo nemusí být nastavitelné;
6)
„deskou s otvorem“ se rozumí deska s otvorem, ve které je ventilátor vsazen a která umožňuje připevnění ventilátoru k dalším konstrukcím;
7)
„kruhem s otvorem“ se rozumí kruh s otvorem, ve kterém je ventilátor vsazen a který umožňuje připevnění ventilátoru k dalším konstrukcím;
8)
„radiálním ventilátorem“ se rozumí ventilátor, u kterého plyn vstupuje do rotoru/rotorů v zásadě v axiálním směru a vychází z něho ve směru kolmém k ose otáčení. Rotor může mít jeden nebo dva vstupní otvory a může nebo nemusí být opatřen krytem;
9)
„radiálním ventilátorem s rovnými lopatkami“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru/rotorů na obvodu radiální vůči ose otáčení;
10)
„radiálním ventilátorem s dopředu zahnutými lopatkami“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru/rotorů na obvodu natočen dopředu vůči směru otáčení;
11)
„radiálním ventilátorem s dozadu zahnutými lopatkami bez krytu“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru/rotorů na obvodu natočen dozadu vůči směru otáčení a který nemá kryt;
12)
„krytem“ se rozumí pouzdro kolem rotoru, které vede proud plynu směrem ven skrze rotor a z rotoru;
13)
„radiálním ventilátorem s dozadu zahnutými lopatkami s krytem“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru na obvodu natočen dozadu vůči směru otáčení a který je opatřen krytem;
14)
„tangenciálním ventilátorem“ se rozumí ventilátor, u kterého je směr proudění plynu skrze rotor v zásadě pravoúhlý vůči jeho ose jak při vstupu, tak při výstupu plynu z rotoru na obvodu;
15)
„přetlakovým ventilátorem“ se rozumí ventilátor, u kterého se směr proudění plynu skrze rotor nachází uprostřed mezi směrem proudění plynu u radiálních a axiálních ventilátorů;
16)
„krátkodobým provozem“ se rozumí chod elektromotoru při konstantní zátěži, který není natolik dlouhý, aby dosáhl rovnovážného tepelného stavu;
17)
„ventilátorem sloužícím k odvětrávání“ se rozumí ventilátor, který se nepoužívá v těchto výrobcích spojených se spotřebou energie:
-
sušičkách na prádlo a pračkách se sušičkou s maximálním příkonem ≤ 3 kW,
-
vnitřních jednotkách domácích klimatizačních výrobků a vnitřních domácích klimatizačních zařízeních s maximálním výkonem klimatizačního zařízení ≤12 kW,
-
výrobcích informačních technologií;
18)
„specifickým poměrem“ se rozumí stagnační tlak měřený na výstupu ventilátoru dělený stagnačním tlakem měřeným na vstupu ventilátoru při optimální energetické účinnosti ventilátoru.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Požadavky na ekodesign ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.
2. Jednotlivé požadavky na energetickou účinnost ventilátoru stanovené v oddílu 2 přílohy I se uplatní podle následujícího harmonogramu:
a) první fáze: od 1. ledna 2013 musí ventilační ventilátory dosahovat alespoň cílové energetické účinnosti definované v tabulce 1 oddílu 2 přílohy I;
b) druhá fáze: od 1. ledna 2015 musí všechny ventilátory dosahovat alespoň cílové energetické účinnosti definované v tabulce 1 oddílu 2 přílohy I.
3. Požadavky na informace o výrobku vztahující se na ventilátory a na způsob jejich zobrazení jsou stanoveny v oddílu 3 přílohy I. Tyto požadavky se uplatní od 1. ledna 2013.
4. Požadavky na energetickou účinnost ventilátorů podle oddílu 2 přílohy I se nevztahují na ventilátory, které jsou konstruovány pro provoz:
a)
s optimální energetickou účinností při 8 000 a více otáčkách za minutu;
b)
při použití, kdy specifický poměr převyšuje 1,11;
c)
jako rozvodné ventilátory používané pro přenos jiných než plynných látek používaných pro průmyslové zpracování.
5. U víceúčelových ventilátorů s krátkodobým provozem konstruovaných pro větrání za běžných podmínek a pro nouzové použití se s ohledem na požadavky na požární bezpečnost stanovené ve směrnici 89/106/EHS sníží hodnoty platných tříd účinnosti stanovené v oddílu 2 přílohy I o 10 % pro tabulku 1 a o 5 % pro tabulku 2.
6. Shoda s požadavky na ekodesign se měří a počítá podle požadavků stanovených v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států ověřovací postup stanovený v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších ventilátorů, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost je Komise přezkoumá a předloží výsledek tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu. Přezkum posoudí zejména možnost snížení počtu typů ventilátorů s cílem posílit hospodářskou soutěž na základě energetické účinnosti ventilátorů, které mohou plnit srovnatelnou funkci. Přezkum posoudí i to, zda lze omezit rozsah výjimek, včetně povolení používat víceúčelové ventilátory.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. března 2011.
A BIZOTTSÁG 327/2011/EU RENDELETE
(2011. március 30.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni az elektromos motorrendszereket használó termékekre vonatkozóan.
(3)
A 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok több olyan termékben is fontos szerepet játszanak, amelyek gázokat kezelnek. A 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos motorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 22-i 640/2009/EK bizottsági rendelet (2) minimumkövetelményeket állapít meg az elektromos motorok - köztük a frekvenciaváltóval felszerelt motorok - energiafelhasználási hatásfokára vonatkozóan. Ezek a követelmények a ventilátort hajtó motorokra is alkalmazandók. Az e rendelet hatálya alá tartozó ventilátorok egy jelentős részét azonban olyan motor hajtja, amelyre a 640/2009/EK rendelet hatálya nem terjed ki.
(4)
A 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok teljes évi villamosenergia-fogyasztása 344 TWh, és ez a jelenleg érvényes uniós piaci feltételek mellett 2020-ig évi 560 TWh-ra nőhet. A motorok kialakításának költséghatékony fejlesztése révén 2020-ra mintegy 34 TWh megtakarítás érhető el, amely 16 Mt CO2-kibocsátásnak felel meg. A 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok ezért olyan termékkört képviselnek, amelyre helyénvaló környezetbarát tervezési követelményeket megállapítani.
(5)
Számos ventilátort önállóan nem, csupán - a 2009/125/EK irányelv, valamint a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 5. cikke értelmében - más termékbe beépítve hoznak forgalomba vagy vesznek használatba, illetőleg helyeznek üzembe. Az energiamegtakarításban rejlő lehetőségek túlnyomó részének költséghatékony módon történő kihasználása és az intézkedés betartatásának megkönnyítése érdekében indokolt, hogy e rendelet rendelkezései azokra a 125 W és 500 kW közötti bemeneti teljesítményű ventilátorokra is alkalmazandók legyenek, amelyek más termékekbe vannak beépítve.
(6)
Számos ventilátort épületek szellőztetőrendszereiben alkalmaznak. E szellőztetőrendszerek energiafelhasználási hatásfokára vonatkozóan a nemzeti szintű szabályozás az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alapján, az e rendeletben a ventilátorok hatásfokára vonatkozóan előírt számítási és mérési módszerek felhasználásával új, szigorúbb követelményeket is megállapíthat.
(7)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a ventilátorok műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit. További vizsgálatok és egyeztetések rámutattak arra, hogy a szabályozás tárgyi hatálya tovább is szélesíthető lenne, amennyiben mentességet kapnának egyes olyan alkalmazások, amelyek esetében a követelmények nem megfelelőek.
(8)
Az előkészítő vizsgálatok rámutattak arra, hogy a 125 W és 500 kW közötti bemeneti teljesítményű motorral hajtott ventilátorok az Unióban nagy mennyiségben kerülnek piaci forgalomba, továbbá hogy teljes termékciklusukat tekintve az üzemeltetésük során elfogyasztott energia mennyisége képezi legfontosabb környezetvédelmi jellemzőjüket.
(9)
Az előkészítő vizsgálatok arra is rámutattak, hogy a 2009/125/EK irányelv alkalmazásában a környezetbarát terméktervezés szempontjából egyedül az üzem közbeni villamosenergia-fogyasztás lényeges paraméter.
(10)
A 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok energiafelhasználási hatásfokát olyan meglévő, költséghatékony, nem saját fejlesztésű műszaki megoldások útján célszerű javítani, amelyek csökkentik e motorok beszerzési és üzemeltetési költségének összegét.
(11)
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeknek indokolt az Unió teljes egészében harmonizálniuk a 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok energiafelhasználási hatásfokára vonatkozó követelményeket, ezen keresztül pedig hozzájárulniuk a belső piac működéséhez és a szóban forgó termékek környezetvédelmi jellemzőinek javításához.
(12)
Nem tartoznak e rendelet hatálya alá a 125 W és 3 kW közötti teljesítményű, elsődlegesen más funkció ellátására szolgáló elektromos motorral (közvetetten) hajtott, kisméretű ventilátorok. Ennek megfelelően nem tartozik e rendelet hatálya alá például a láncfűrészt hajtó elektromos motor hűtésére alkalmazott kisméretű ventilátor, akkor sem, ha a láncfűrészt hajtó motor, amely egyben a ventilátort is hajtja, 125 W-nál nagyobb teljesítményű.
(13)
A gyártóknak kellő időt indokolt kapniuk termékeik és gyártósoraik átalakításához. Ezt az időt úgy helyénvaló megállapítani, hogy elkerülhetők legyenek a 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok kínálatára gyakorolt kedvezőtlen hatások; indokolt továbbá tekintettel lenni a gyártóknál - különösen a kis- és középvállalkozásoknál - felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései mielőbb teljesüljenek.
(14)
Ezt a rendeletet hatálybalépése után legkésőbb négy évvel indokolt felülvizsgálni. A felülvizsgálat megkezdése korábban is helyénvaló lehet, ha olyan adatok jutnak a Bizottság birtokába, amelyek azt indokolttá teszik. A felülvizsgálat keretében célszerű elemezni különösen a technológiafüggetlen követelmények megállapításának lehetőségét, a frekvenciaváltók potenciális alkalmazásában rejlő lehetőségeket, a mentességek jelenlegi számának és terjedelmének további indokoltságát, valamint a rendelet hatályának a 125 W-nál kisebb bemeneti elektromos teljesítményű ventilátorokra való kiterjesztését.
(15)
A 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok energiafelhasználási hatásfokának meghatározására olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket indokolt alkalmazni, amelyek figyelembe veszik a technológia általánosan elismert fejlettségi szintjét, ezen belül különösen - ha rendelkezésre állnak - a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I. mellékletében felsorolt európai szabványosító testületek által elfogadott harmonizált szabványokat.
(16)
Ez a rendelet várhatóan növelni fogja a 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok teljes termékciklusra vonatkozó környezeti hatásainak enyhítését eredményező műszaki megoldások piaci részesedését, ami 2020-ig várhatóan - az intézkedés hiányában tapasztalható fogyasztáshoz képest - évi 34 TWh villamosenergia-megtakarítást fog eredményezni.
(17)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(18)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos információkat megadjanak.
(19)
A 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok környezeti hatásainak további mérséklése érdekében indokolt, hogy a gyártók megfelelő adatokat szolgáltassanak a szóban forgó ventilátorok életciklusának végén végzendő szétszereléshez, újrafeldolgozáshoz, illetve ártalmatlanításhoz.
(20)
Ebben a rendeletben indokolt referenciaértékeket megállapítani azokra a jelenleg rendelkezésre álló ventilátortípusokra vonatkozóan, amelyeknek kedvező az energiafelhasználási hatásfoka. Ezáltal biztosítható, hogy - különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a mikrovállalkozások számára - a releváns információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, ami az érintett termékkörben elő fogja segíteni az energiafogyasztást mérséklő legjobb műszaki megoldások alkalmazását és a még nagyobb hatásfokú termékek kifejlesztését.
(21)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet környezetbarát tervezési követelményeket állapít meg a ventilátorok forgalomba hozatalára és használatba vételére vonatkozóan, ideértve azokat a ventilátorokat is, amelyek a 2009/125/EK irányelv hatálya alá tartozó más energiával kapcsolatos termékbe vannak beépítve.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a ventilátorokra, amelyek:
i.
egyetlen, legfeljebb 3 kW teljesítményű elektromos motorral hajtott olyan termékekbe vannak beépítve, amelyekben a ventilátor az elsődleges funkció ellátását szolgáló tengelyhez csatlakozik;
ii.
legfeljebb 3 kW maximális bemeneti elektromos teljesítményű ruhaszárító gépekbe vagy mosó-szárító gépekbe vannak beépítve;
iii.
olyan konyhai páraelszívókba vannak beépítve, amelyekben a ventilátor(ok)nak tulajdonítható teljes maximális elektromos bemeneti teljesítmény 280 W-nál kisebb.
(3) Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a ventilátorokra, amelyek:
a)
a 94/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében kifejezetten robbanásveszélyes légkörben való üzemelésre vannak tervezve;
b)
rendeltetésük szerint csak a 89/106/EGK tanácsi irányelvben (7) előírt tűzvédelmi követelményekkel összefüggésben, veszélyhelyzetben, rövid üzemidőben üzemelnek;
c)
kifejezetten a következő körülmények között való üzemelésre vannak tervezve:
i.
a)
ha az áramoltatott gáz üzemi hőmérséklete meghaladja a 100 °C-ot;
b)
ha a ventilátort hajtó, az áramoltatott gázon kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete meghaladja a 65 °C-ot;
ii.
ha az áramoltatott gáz éves átlagos hőmérséklete és/vagy a ventilátort hajtó, az áramoltatott gázon kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete - 40 °C-nál kisebb;
iii.
váltóáram esetében 1 000 V-nál, egyenáram esetében 1 500 V-nál nagyobb tápfeszültséggel;
iv.
mérgező, nagymértékben korrozív vagy gyúlékony környezetben vagy nagyfokú kopást előidéző anyagok jelenlétében;
d)
2015. január 1-jét megelőzően kerülnek kereskedelmi forgalomba olyan, velük azonos kialakítású ventilátorok cseréjének lehetővé tétele céljából, amelyeket 2013. január 1. előtt más termékbe beépítve hoztak forgalomba,
azzal, hogy a csomagoláson, a termékinformációk között és a műszaki dokumentációban egyértelműen utalni kell az a), a b) és a c) pont esetében arra, hogy a ventilátort kizárólag a rendeltetésének megfelelő célra szabad alkalmazni, a d) pont esetében pedig arra az egy vagy több termékre, amelynek cseréjének lehetővé tétele céljából forgalmazzák őket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv fogalommeghatározásain túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „ventilátor”: folyamatos gázáramlás, jellemzően folyamatos levegőáramlás fenntartására alkalmazott olyan forgó lapátkerekes gép, amelyen az áramoltatott gáz áthalad, és amelynek tömegegységre jutó munkája nem haladja meg a 25 kJ/kg-ot, továbbá amely:
a járókeréknek az optimális energiafelhasználási hatásfokhoz tartozó pontban való hajtása céljából olyan elektromos motorral van felszerelve, amelynek bemeneti elektromos teljesítménye 125 W és 500 kW között van (bemeneti elektromos teljesítménye ≥ 125 W és ≤ 500 kW), vagy ilyen elektromos motorral való használatra van tervezve,
axiálventilátor, centrifugális ventilátor, keresztáramú ventilátor vagy köztes áramú ventilátor,
forgalomba hozatalkor vagy használatba vételkor fel van szerelve vagy nincs felszerelve motorral;
2. „járókerék”: a ventilátornak az a része, amely az áramló gáznak energiát ad át, és amely „munkakerék”, „szárnykerék” néven is ismert;
3. „axiálventilátor”: olyan ventilátor, amely a gázt egy vagy több forgó járókerék által létrehozott tangenciális örvénylő mozgás révén egy vagy több járókerék forgástengelyével párhuzamos irányban hajtja. Az axiálventilátor bizonyos esetekben el van látva, máskor nincs ellátva hengeres foglalattal, be-, illetve kimeneti álló terelőlapátokkal, illetőleg diafragmapanellel vagy diafragmagyűrűvel;
4. „bemeneti álló terelőlapát”: a járókerék előtt elhelyezett, a gázáramnak a járókerék felé való terelésére szolgáló terelőlapát, függetlenül attól, hogy állítható-e vagy sem;
5. „kimeneti álló terelőlapát”: a járókerék mögött elhelyezett, a gázáramnak a járókeréktől való elterelésére szolgáló terelőlapát, függetlenül attól, hogy állítható-e vagy sem;
6. „diafragmapanel”: nyílásában a ventilátort befogadó olyan panel, amely lehetővé teszi a ventilátor más szerkezetekhez való rögzítését;
7. „diafragmagyűrű”: nyílásában a ventilátort befogadó olyan gyűrű, amely lehetővé teszi a ventilátor más szerkezetekhez való rögzítését;
8. „centrifugális ventilátor”: olyan ventilátor, amelyben a gáz lényegében tengelyirányban lép be a járókerékbe, és a tengelyre merőleges irányban távozik onnan. A járókerék egy vagy két szívócsonkkal rendelkezik, és bizonyos esetekben el van látva, máskor nincs ellátva foglalattal;
9. „radiális lapátozású centrifugális ventilátor”: olyan centrifugális ventilátor, amelyben a járókerék lapátjai a járókerék kerülete mentén a forgástengelyhez képest sugárirányban állnak;
10. „előre hajló lapátozású centrifugális ventilátor”: olyan centrifugális ventilátor, amelyben a járókerék lapátjai a járókerék kerülete mentén a forgás irányához képest előrefelé állnak;
11. „hátra hajló lapátozású foglalat nélküli centrifugális ventilátor”: foglalattal nem ellátott olyan centrifugális ventilátor, amelyben a járókerék lapátjai a járókerék kerülete mentén a forgás irányához képest hátrafelé állnak;
12. „foglalat”: a járókerék körül elhelyezett olyan tok, amely a gázáramot a járókerék felé tereli, a járókeréken keresztül tereli és a járókeréktől eltereli;
13. „hátra hajló lapátozású foglalatos centrifugális ventilátor”: foglalattal és járókerékkel ellátott olyan centrifugális ventilátor, amelyben a lapátok a járókerék kerülete mentén a forgás irányához képest hátrafelé állnak;
14. „keresztáramú ventilátor”: olyan ventilátor, amelyben a gázáramlás a járókeréken keresztül a járókerék kerületén szemlélve mind a belépő, mind a kilépő gáz esetében lényegében a járókerék forgástengelyére merőleges irányban történik;
15. „köztes áramú ventilátor”: olyan ventilátor, amelyben a járókeréken keresztülhaladó gáz áramlási iránya a centrifugális és az axiálventilátor esetében érvényesülő irány között van;
16. üzemelés „rövid üzemidőben”: motor állandó terhelés melletti üzeme annyi ideig, hogy a hőmérséklet-egyensúlynak nincs ideje kialakulni;
17. „szellőztetőventilátor”: olyan ventilátor, amelynek felhasználása nem a következő energiával kapcsolatos termékek valamelyikében történik:
3 kW-nál nagyobb maximális bemeneti elektromos teljesítményű ruhaszárító gépekben és mosó-szárító gépekben,
háztartási légkondicionáló termékek olyan beltéri egységeiben és olyan beltéri háztartási légkondicionálókban, amelyek maximális hűtőteljesítménye legfeljebb 12 kW,
információtechnológiai termékekben;
18. „nyomásarány”: a ventilátor optimális energiafelhasználási hatásfokához tartozó pontban a ventilátor nyomócsonkjában mért torlónyomás és szívócsonkjában mért torlónyomás hányadosa.
3. cikk
A környezetbarát tervezés követelményei
(1) A ventilátorok környezetbarát tervezésére alkalmazandó követelményeket az I. melléklet tartalmazza.
(2) A ventilátorok energiafelhasználási hatásfokára vonatkozóan az I. melléklet 2. szakaszában megadott követelményeket a következő időütemezésnek megfelelően kell alkalmazni:
a) első szakasz: 2013. január 1-jétől fogva a szellőztetőventilátorok energiafelhasználási célhatásfoka nem lehet kisebb az I. melléklet 2. szakaszának 1. táblázatában meghatározott értéknél;
b) második szakasz: 2015. január 1-jétől fogva egyetlen ventilátor energiafelhasználási célhatásfoka sem lehet kisebb az I. melléklet 2. szakaszának 2. táblázatában meghatározott értéknél.
(3) A ventilátorokra alkalmazandó termékinformációs követelményeket és az információk elhelyezésének módjára vonatkozó követelményeket az I. melléklet 3. szakasza tartalmazza. Ezeket a követelményeket 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
(4) A ventilátorok energiafelhasználási hatásfokára vonatkozóan az I. melléklet 2. szakaszában megadott követelményeket nem kell alkalmazni a következő körülmények közötti üzemelésre tervezett ventilátorokra:
a)
ha az optimális energiafelhasználási hatásfok 8 000 vagy annál nagyobb percenkénti fordulatszám mellett áll elő;
b)
ha az adott alkalmazásban a nyomásarány 1,11-nál nagyobb;
c)
ha a ventilátort ipari folyamatok keretében szállítóberendezésben, nem gáznemű anyagok szállítására alkalmazzák.
(5) Olyan kettős felhasználású ventilátorok esetében, amelyek rendeltetésszerűen mind normál körülmények közötti szellőztetésre, mind pedig a 89/106/EK irányelvben előírt tűzvédelmi követelményekkel összefüggésben veszélyhelyzetben, rövid üzemidőben való üzemelésre felhasználhatók, az I. melléklet 2. szakaszában előírt hatásfokjelző számok értékét az 1. táblázat esetében 10 %-kal, a 2. táblázat esetében 5 %-kal csökkenteni kell.
(6) A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények teljesülését a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott megfelelőségértékelési irányítási rendszert kell alkalmazni.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az e rendelet III. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
Az e rendelet hatálybalépésének időpontjában a piacon hozzáférhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező ventilátorok indikatív referenciaértékeit a IV. melléklet tartalmazza.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően négy évvel felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat keretében felméri különösen azt, hogy - annak érdekében, hogy a lényegileg azonos rendeltetésű ventilátorok az energiafelhasználási hatásfok területén fokozottabb versenyt folytathassanak egymással - van-e lehetőség a ventilátortípusok számának csökkentésére. A felülvizsgálat keretében fel kell mérni a mentességek körének szűkítésére - és ezen belül a kettős felhasználású ventilátorok alkalmazására - adódó lehetőségeket is.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 30-án.