ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. március 23.)
a Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtott C 28/05 (korábbi NN 18/05, korábbi N 517/2000) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 1764. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/524/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
azt követően, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére (2) és tekintettel a benyújtott észrevételekre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2000. augusztus 4-én kelt, 2000. augusztus 7-én iktatott levelében Németország bejelentette a Bizottságnak a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtandó 35 %-os támogatási intenzitású tervezett állami támogatást egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A tervezett támogatást az N 517/2000 számon vették nyilvántartásba.
(2)
2001. július 25-én a Bizottság - a kiegészítő tájékoztatás beérkezését követően - olyan határozatot hozott, amelynek alapján a Bizottság a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás multiszektorális keretszabályát (3) (a továbbiakban: MSF 1998) alkalmazva nem kifogásolta a 35 % mértékű támogatási intenzitást.
(3)
A Törvényszék a T-27/02 sz., Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott 2004. december 1-jei ítéletével (4) megsemmisítette a Bizottság határozatát.
(4)
Következésképpen a Bizottságnak Németország 2000. augusztus 7-i bejelentése alapján új határozatot kell hoznia.
(5)
A Bizottság 2004. december 17-én kelt levelében feltette a kérdést Németországnak, hogy kíván-e a Bizottság határozatának megsemmisítésére való tekintettel a 2000. augusztus 7-i bejelentéssel kapcsolatban további tájékoztatást nyújtani. 2005. március 3-án az ügyben emlékeztető levelet küldtek ki. Németország a 2005. március 23-án kelt levelében válaszolt, de további tájékoztatást akkor nem nyújtott.
(6)
Németország 2000 februárjában nyújtotta a szóban forgó támogatást a Bizottság általi engedélyezés fenntartásával. A Bizottság 2001. július 25-i határozatát követően, amely szerint a támogatást nem kifogásolta, Németország megkezdte a támogatás kifizetését.
(7)
A határozatnak a Törvényszék általi 2001. július 25-i megsemmisítése következtében ugyanolyan jogi helyzet állt elő, mintha a határozat soha nem létezett volna és Németország nem kapott volna engedélyt a Bizottságtól a tervezett támogatási intenzitásra (5). Ezért a Bizottság az ügyet az NN 18/05 szám alatt a jogszerűtlen állami támogatások között vette nyilvántartásba.
(8)
A Bizottság 2005. július 20-án kelt levelében ismertette határozatát Németországgal, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
(9)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapja (6) közzétette. A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.
(10)
A Bizottsághoz egy érdekelt féltől érkezett észrevétel. Az észrevételt továbbították Németországnak, amely lehetőséget kapott a hozzászólásra; Németország észrevételei a 2005. október 24-én és a 2006. január 24-én kelt levelekkel érkeztek be.
(11)
2006. február 28-án kelt levelében Németország az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (7) 7. cikke (6) bekezdésének 3. mondata értelmében a hivatalos vizsgálati eljárás felfüggesztését kérvényezte, mivel Németország és a Glunz AG az Európai Unió Bíróságához jogorvoslat iránti kérelmet nyújtott be a Kronofrance kontra Bizottság ügyben (C-75/05. P és C-80/05. P egyesített ügyek) hozott ítélet ellen.
(12)
2006. március 9-én kelt levelében a Bizottság hozzájárult ahhoz, hogy az eljárást addig felfüggesszék, amíg a Bíróság meghozza ítéletét a C-75/05. P és C-80/05. P sz., Németország és társai kontra Kronofrance egyesített ügyekben.
(13)
A Bíróság 2008. szeptember 11-i ítéletében (8) megerősítette a Törvényszék ítéletét. Ennek alapján a C 28/05 ügyben újraindították a hivatalos vizsgálati eljárást.
(14)
Németország 2009. augusztus 4-én kelt levelében, majd miután a Bizottság további tájékoztatást kért, 2010. július 19-én kelt levelében további tájékoztatást adott.
II. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES BEMUTATÁSA
2.1. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS
(15)
A Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt 2000. február 29-én úgy határozott, hogy a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára beruházási támogatásokat nyújt egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A támogatások teljes összege 69 797 988 EUR.
(16)
A 2000. augusztus 4-i bejelentés szerint a támogatást 46 201 868 EUR összegben, a Bizottság által jóváhagyott, a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv (9) alapján nyújtják. Ez a támogatás a bruttó támogatható költségek 23,17 %-ának felel meg.
(17)
Ezen felül a beruházási támogatásokról szóló 1999-es törvény (10) alapján is nyújtanak beruházási támogatást, amelyet a Bizottság 23 596 120 EUR összegben jóváhagyott. Ez a beruházási támogatás a bruttó támogatható beruházási költségek 11,83 %-ának felel meg.
(18)
Németország tájékoztatása szerint már kifizettek […] (11) EUR összeget a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv alapján és […] EUR összeget beruházási támogatásként. Ezzel Németország összesen […] EUR összegű támogatást fizetett ki a kedvezményezettnek (az előirányzott 69 797 988 euróból).
2.2. A KEDVEZMÉNYEZETTEK
(19)
A támogatásnak két kedvezményezettje van.
(20)
Az egyik kedvezményezett a Hamm (Észak-Rajna-Vesztfália) székhelyű Glunz AG (a továbbiakban: Glunz), amelyet 1932-ben alapítottak és abban az időben fakereskedelemmel foglalkozott. Az 1960-as évek óta a vállalkozás forgácslapok, közepes sűrűségű farostlemezek (MDF), OSB (Oriented Strand Board) és rétegelt lemezek gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A bejelentés időpontjában a portugál SONAE-csoporthoz tartozó Tableros De Fibras S.A. (a továbbiakban: TAFISA) cég tulajdonában volt a Glunz 96,03 %-os üzletrésze.
(21)
A másik kedvezményezett az OSB Deutschland GmbH (a továbbiakban: OSBD), amely 100 %-ban a TAFISA tulajdonában van és ezzel a Glunz konszern-társvállalata, mivel mindketten a TAFISA leányvállalatai. Az OSBD-t 1999. július 16-án alapították, és a nettgaui beruházási projekt befejezését követően kezdte meg az OSB termékek gyártását és értékesítését.
2.3. A BERUHÁZÁSI PROJEKT
(22)
A beruházás helyszíne Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében olyan támogatási terület, ahol a megengedett maximális támogatási intenzitás nagy vállalkozások új beruházásai esetében a bejelentés időpontjában bruttó 35 % volt.
(23)
A Glunz és az OSBD egy eddig nem ipari célra használt területen integrált fafeldolgozó központot hoztak létre, amely két egymáshoz kapcsolódó üzemből áll. Az első üzemben, amely az OSBD-hez tartozik, OSB termékeket, a második üzemben, amely a Glunz tulajdona, forgácslapokat gyártanak. Németország tájékoztatása szerint a két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezenfelül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket Németország tájékoztatása szerint a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.
(24)
Németország tájékoztatása szerint a Glunz és az OSBD integrált fafeldolgozó központja az üzem optimális kialakítása és a közös infrastruktúra következtében több előnyt is kínál, elsősorban a gyártott falapok megmunkálása szempontjából. A fakészlet optimális kihasználását, a nyersanyagok jobb kiaknázását és belső újrahasznosítási körfolyamatot tesz lehetővé.
(25)
A 2000. augusztus 7-i bejelentés szerint a támogatás egy részét az OSB üzemnek, másik részét pedig a forgácslap üzemnek nyújtják. Az OSB üzem számára nyújtott támogatás 81,8 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 28,61 millió eurót tesz ki, ami bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg. A forgácslap üzem számára nyújtott támogatás 117,6 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 41,18 millió eurót tesz ki, ami szintén bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg.
(26)
A bejelentéskor Németország abból indult ki, hogy a nettgaui fafeldolgozó központ 355 állandó munkahelyet teremt, mégpedig 234-et a forgácslap üzemben és 121-et az OSB üzemben. Ezenkívül az érintett támogatási területeken további 520 közvetett munkahely is létrejön, amelyből 33 meglévő munkahelyek bebiztosítását jelentené. A nettgaui új beruházást 2000. január és 2002 vége között kívánták megvalósítani, a termelést 2001 folyamán kezdték volna meg. A létesítmény két év elteltével érné el teljes kapacitását.
(27)
Az új OSB üzem 2002. évre tervezett termelési kapacitására […] m3-t adtak meg. 1999-ben a TAFISA csoport termelési kapacitása az OSB termékek gyártásának területén […] m3-t tett ki.
(28)
1999-ben a Glunz csoport forgácslap termelő kapacitása […] m3 volt. Németország tájékoztatása szerint a teljes termelési kapacitás a nettgaui üzem […] m2 teljesítményével […] m3-re növekedne.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(29)
A nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as multiszektorális keretprogramjában (a továbbiakban: MSF 1998) a megengedett maximális támogatási intenzitást egy számítással határozzák meg, amelyben egy sor értékelési tényezőt alkalmaznak, különösen egy, az adott gazdasági ágazat versenyhelyzetét tükröző tényezőt (T); ez a tényező a következő értékeket veheti fel: 0,25, 0,5, 0,75 vagy 1. A tényező értéke csak akkor lehet 1, ha a gazdasági ágazatban (a legalacsonyabb NACE szinten meghatározva) nincsenek többletkapacitások (többletkapacitás vizsgálat) és/vagy az érintett piac (az érintett termék és annak helyettesítő termékeiként meghatározva) nem csökkenő piac (csökkenő piac vizsgálat).
(30)
A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta az OSB szempontjából érintett piac behatárolásának helyességét, és ezért nem tudta megállapítani, hogy a „T” versenytényező meghatározásának tekintetében csökkenő piacot kell-e figyelembe venni vagy sem.
IV. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(31)
2005. november 22-én észrevétel (12) érkezett a Bizottsághoz a KronoGroup Switzerland csoporthoz tartozó versenytársaktól (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG és Kronofrance S.A.).
(32)
Észrevételükben a KronoGroup vállalkozásai azon az állásponton vannak, hogy a piacot az OSB és a puhafa rétegelt lemez bevonásával kell behatárolni. A keményfa rétegelt lemez lényegesen drágább és azt elsősorban olyan területeken (bútoripar és belsőépítés) alkalmazzák, ahol az OSB-t és a puhafa rétegelt lemezt alig vagy egyáltalán nem használják. E kijelentés alátámasztására az érdekelt felek egy Jaakko Pöyry-féle tanulmányra (13) és a finn Forest Research Institute egy publikációjára hivatkoztak.
(33)
A KronoGroup további állításait a következőkben foglaljuk össze:
(34)
A KronoGroup arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak annak megállapítására, hogy a piac csökkenő volt-e, 1999-ig meglévő adatokat kellene felhasználnia, mivel az eredeti, a Bíróság által később hatályon kívül helyezett engedélyezési határozat időpontjában (2001. július) csak ezek az adatok álltak rendelkezésre. Az 1995-től -1999-ig terjedő időszakban a forgácslap piac 4,626 % negatív átlagos növekedési arányt mutatott. A KronoGroup azonban azt állítja, hogy a forgácslap piaca 1994 és 1999 között 0,456 % pozitív átlagos növekedést mutatott (amely ugyan összességében elmaradt az EGT feldolgozó iparának növekedésétől).
(35)
A KronoGroup előadja továbbá, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás, a két termelő berendezés és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható. Ez azt jelentené, hogy az értékelési tényezőket a két üzemre külön kellene kiszámítani.
(36)
A KronoGroup továbbá kijelenti, hogy a Glunz nettgaui beruházása folyamán bezárta Sassenburgban (30 km távolságban, de egy másik szövetségi tartományban - Alsó-Szászországban (14)) lévő forgácslap üzemét. A KronoGroup által idézett újságcikkek szerint a sassenburgi üzem teljes személyzetét átvette a Nattgauban létesülő új üzem. Ez ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy a támogatási területeken az emberek számára helyben teremtsen munkahelyeket, így ezeket a munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező MSF 1998 szerinti meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) ne vegyék figyelembe.
(37)
Végül a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését (jogszerűtlen támogatások visszatérítési utasítása), mivel a Glunz és az OSBD a részlegesen kifizetett támogatások következtében jelentős versenyelőnyhöz jutott.
V. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(38)
A Németország által megküldött észrevételeket a következőkben foglaljuk össze.
5.1. AZ OSB SZEMPONTJÁBÓL ÉRINTETT PIAC BEHATÁROLÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK
(39)
Németország véleménye szerint az OSB szempontjából érintett piacot az OSB és a rétegelt lemez képezik a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználás esetén. Ez a piac nem csökkenő piac.
(40)
Azok a felhasználási területek, amelyeken az OSB lapokat a rétegelt lemez helyettesítésére fel lehet használni, messzemenően megegyeznek a puhafa rétegelt lemezek fő felhasználási területeivel. A keményfa rétegelt lemez legfontosabb felhasználási területein (bútoripar, építőipar és teherszállító járművek belső kialakítása) az OSB ezzel szemben - műszaki tulajdonságai miatt - nem alkalmazható. Az OSB-nek a keményfa és puhafa rétegelt lemez teljes piacán való figyelembevétele ezért nem felel meg az érintett piacok tényleges viszonyainak. Ezt a Jaakko Pöyry által készített 2005. október 21-i szakvélemény is igazolja.
(41)
A Jaakko Pöyry az OSB helyettesítési potenciálját a nevezett felhasználási területeken az alábbi százalékos arányra becsüli: csomagolás 40-60 %; kerítések 70-80 %; tetőszerkezet 70-90 %; padlóburkolat 50-80 %; belső burkolatok és falburkolat 70-90 %.
(42)
A bútoripar számára az OSB felületének szerkezete miatt látszó alkalmazásra nem használható. Az OSB lap felülete a gyártási eljárásból következően irányított forgácselrendezésű fa csíkokból (oriented strands) áll, miáltal durva, egyenetlen és kinézetét tekintve nem mutatós. Ezért az OSB lapot nem is lehet dekoratív bevonattal ellátni. Az OSB lényegében csak nem látszó bútoralkatrészekhez (pl. kárpitozott bútorok alapzata) alkalmas. A nem látszó bútoralkatrészek területén azonban az OSB nem versenyezhet a lényegesen olcsóbb forgácslapokkal, amelyeket ezen a területen elsődlegesen alkalmaznak.
(43)
Az építőipar (Formwork) területén, az öntött betonelemek esetében döntő jelentőségű az alkalmazott zsaluzóanyag sima felülete. A gyártási eljárásból adódó egyenetlenségek miatt az OSB lemezt látszó beton esetében speciális bevonattal kellene ellátni annak érdekében, hogy a látszó beton felülete egyenletesen sima legyen. A továbbfeldolgozás nagy ráfordítással jár és drágítja a végterméket. Az OSB a rétegelt lemezhez képest csak akkor versenyképes, ha többször is felhasználják a zsaluzáshoz. Ez azonban gyakorlati okokból nem biztosítható egyszerűen. A lapok az építkezésen erős igénybevételnek vannak kitéve, ami felületi sérüléseket okozhat. Ha azonban repedések keletkeznének, akkor fennáll annak veszélye, hogy az OSB lapok nedvesség vagy víz hatására megvetemednek, vagy egyéb módon deformálódnak. Ezért a jó minőségben nemesített OSB lapok ismételt felhasználása általában nem lehetséges. Ehhez jön még hozzá az OSB instabilitása és nedvességgel szembeni érzékenysége a lap élein. Ezen felül a betonzsaluzó anyagként való alkalmazás nagy szakító- és hajlítószilárdságot követel meg. Ebből a szempontból az OSB nem teljesíti az építőiparban a zsaluzóanyagokkal szemben támasztott követelményeket. A puhafa rétegelt lemez ezzel szemben viszonylag alacsony ára és sima felülete miatt jól megfelel ennek az alkalmazási területnek, ami a tényleges építőipari alkalmazás volumenéből jól látható is.
(44)
A teherszállító járművekhez való alkalmazásnál szintén lényeges a sima felület, mivel az ott felhasznált lapokat gyakran bevonattal látják el. Az OSB bevonattal való ellátása különböző okokból nem valósítható meg egyszerűen. Akkor is, ha például egy melamin papír bevonatot visznek fel az OSB lapra, az OSB egyenetlen felületi szerkezete miatt fennáll a bevonat beszakadásának veszélye. A jármű targoncával való berakodásakor a felületre pontszerű nyomás hat. Fennáll az a veszély, hogy ilyen esetben nedves vagy vizes környezetben víz hatol be a lapba, miáltal az deformálódhat vagy megvetemedhet. Stabil felületkezelés csak nagy ráfordítással járó feldolgozási műveletekkel biztosítható. Az OSB felülete, a keményfa rétegelt lemezzel ellentétben, amely különösen kemény felülete miatt viszonylag érzéketlen a karcolással, benyomódással stb. szemben, egyébként sem elég ellenálló ahhoz, hogy a teherszállítási területen előforduló terheléseket és nyomás-hatásokat elviselje.
(45)
Annak megítélésekor, hogy egyrészt a puhafa rétegelt lemez, másrészt a keményfa rétegelt lemez helyettesíthető-e OSB-vel, alapvetően az OSB műszaki tulajdonságait és felhasználási lehetőségeit, valamint a keményfa rétegelt lemezhez képest meglévő árkülönbözetét kell alapul venni. Míg a keményfa rétegelt lemez minden műszaki szempontból felülmúlja a puhafa rétegelt lemezt és az OSB-t, a keményfa rétegelt lemez azokon a felhasználási területeken, ahol az OSB és a puhafa rétegelt lemez dominál, a keményfa rétegelt lemez valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez közötti árkülönbözetből adódóan nem versenyképes. Ezért hibás az a feltételezés, amely az OSB és bármilyen rétegelt lemez közötti helyettesíthetőségéből indul ki, beleértve a keményfa rétegelt lemezt is.
(46)
Messzemenő átfedés mutatkozik az OSB és a rétegelt lemez piaca, valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez piaca között a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználások területén. A két piac meghatározása lényegében csak az építőipar (Formwork) területén különböző. Ezen a területen az OSB nem alkalmazható, míg a puhafa rétegelt lemez igen, és azt itt ténylegesen fel is használják. Mindezekből összességében az a következtetés vonható le, hogy a keményfa rétegelt lemez semmi esetre sem vonható be az OSB piacába.
5.2. A FORGÁCSLAP PIACÁNAK ALAKULÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK
(47)
Németország véleménye szerint a forgácslap piacára vonatkozóan a versenytényezőt 1 értékkel kell figyelembe venni. Ez a piac nem tekinthető csökkenőnek, mivel az MSF 1998 7.8. pontja értelmében erősen növekvő tendenciát mutat.
(48)
Erre vonatkozóan Németország egy Stefan Collignon professzor (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) által készített tanulmányt (15) mutatott be, amely szerint a forgácslap piac 1972-től 2003-ig tartósan 36 %-kal gyorsabban nőtt, mint a feldolgozóipar összesen. Németország véleménye szerint a forgácslap piac a tartós növekedési tendencia fényében az MSF 1998 7.8. pontja értelmében nem tekinthető csökkenőnek.
5.3. A TÁMOGATÁSI INTENZITÁSNAK A PROJEKT EGYES RÉSZEIRE VALÓ FELOSZTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÉSZREVÉTELEK
(49)
Arra az esetre, ha a Bizottság mégis arra a következtetésre jutna, hogy T versenytényező a forgácslap piac esetében 0,75, míg az OSB esetében 1, Németország véleménye szerint az együttes támogatási intenzitást a nettgaui projekt egészére mindkét termelőüzem, azaz az OSB és a forgácslap gyártás fedezeti hozzájárulásai alapján kell megállapítani.
(50)
A fedezeti hozzájárulás az az összeg, amelyet egy termék egy vállalkozás fix költségeinek fedezetéhez és a nettó nyereség eléréséhez nyújt. A fedezeti hozzájárulást az egy termék által közvetlenül kiváltott bevételek és változó költségek különbözeteként számítják ki.
(51)
A fedezeti hozzájárulásokat figyelembe véve a támogatási intenzitást az OSB és a forgácslap termékeknek az üzemi eredményhez való tényleges hozzájárulásának megfelelően osztják fel a nettgaui beruházási projekt egyes részei között.
5.4. A KRONOGROUP EGYÉB NYILATKOZATAIVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK
(52)
Németország véleménye szerint a támogatási jog szempontjából történő értékelésnek azokon a tényeken kell alapulnia, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak.
(53)
Németország véleménye szerint ez az MSF 1998 értelmezéséből adódik. Németország e tekintetben utal az MSF 1998 3.1. pontjára, amely rögzíti, hogy a megengedett támogatási intenzitást a bejelentés időpontjában érvényes regionális támogatások felső határa alapján kell megállapítani. Továbbá az MSF 1998 3.6. pontja szerint a támogatási kérelem benyújtása előtti piaci részesedést kell értékelni. Az MSF 1998. mellékletében az „Utólagos ellenőrzés” szakasz lehetőséget biztosít továbbá arra, hogy a Bizottság a bejelentés keretében benyújtott adatok helyességét utólag megvizsgálja.
(54)
Németország továbbá arra hivatkozik, hogy a bejelentés időpontjában még nem álltak rendelkezésre az 1999. évre nyilvánvaló fogyasztási adatok. A nyilvánvaló fogyasztás átlagos éves növekedési arányának az elmúlt öt évre történő, az MSF 1998 7.8. pontja által előírt megállapításához a nyilvánvaló fogyasztás hat évi és nem öt évi adataira van szükség - ahogyan azt a KronoGroup állítja. Ez arra vezethető vissza, hogy egy adott év növekedési arányát két egymást követő év fogyasztásának összehasonlításával számítják ki.
(55)
A munkahelyek hivatkozott áthelyezésére vonatkozóan Németország megerősítette a sassenburgi üzem bezárását. Németország tájékoztatása szerint a Sassenburgban található üzem a Glunz építészetileg legrégibb forgácslap üzeme volt és jelentős veszteséggel termelt. Ezért nem volt esély az üzem túlélésére, és azt a nettgaui új beruházástól függetlenül be kellett volna zárni. […] korábban Sassenburgban foglalkoztatott alkalmazottat vettek fel a nettgaui üzembe (az ottani személyzeti állomány […] %-át).
(56)
A KronoGroup észrevételeivel kapcsolatosan Németország megjegyzi, hogy az MSF 1998 lényegében csak azt követeli meg, hogy az érintett támogatási területen új munkahelyeket teremtsenek; azt nem, hogy ezeket a támogatási területen lakó személyek töltsék be. A fő célkitűzés az adott támogatási terület fejlődésének elősegítése.
(57)
Németország tájékoztatása szerint a gépek egy részét is átvitték Sassenburgból Nettgauba; ezeket a gépeket azonban nem tartalmazták a projekt támogatható költségei, így a gépek átszállítása a támogatás szempontjából nem mértékadó. […] EUR könyv szerinti értékükkel ezek a gépek minden esetre csak nagyon csekély részét teszik ki a teljes beruházási projektnek.
VI. ÉRTÉKELÉS
(58)
Az értékelés azokon a tényeken, számokon és tényállásokon alapul, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak. Mivel az eredeti bejelentés és a jelen határozat között eltelt némi idő, nem zárható ki, hogy a körülmények megváltoztak, a piac tovább fejlődött és a projektet érintő tények másképpen alakultak, mint azt előzetesen tervezték. Ezt azonban a Bizottság értékelésében nem tudja figyelembe venni. A Bizottságnak határozatát minden esetben a beruházás tényleges megvalósítása előtt, a jövő feltételezett alakulása és a piaci számok alapján kell meghoznia. Amennyiben néhány év elteltével kiderül, hogy például a piacok másképpen fejlődtek, akkor a támogatási intenzitásokat utólag nem igazítják ehhez. Ugyan a Bizottság határozatát az eredeti bejelentés után több mint 10 év elteltével hozta meg, értékelésének azokra a tényekre és tényállásokra kell támaszkodnia, amelyek a bejelentés időpontjában ismertek voltak, nem pedig későbbi információkra.
6.1. TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA AZ EUMSZ 107. CIKKE (1) BEKEZDÉS SZERINT
(59)
A támogatást egy tagállam nyújtotta állami eszközökből az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében (lásd a jelen határozat 2.1. szakaszát). A támogatás a Glunz és OSBD vállalkozásokat előnyös helyzetbe hozza, mivel egyébként a teljes beruházást saját maguknak kellett volna fedezniük. Mivel a szóban forgó falapokat jelentős mennyiségben szállítják nemzetközi határokon túlra is, az érintett fagazdálkodási ágazatban fennáll a tagállamok közötti kereskedelem. Így a két vállalkozásnak nyújtott pénzügyi előny alkalmas arra, hogy a versenyt a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásoló módon torzítsa. A Bizottságnak ebből következően az a véleménye, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Glunz és az OSBD vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásnak minősül.
6.2. BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG
(60)
Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek az összes támogatási intézkedést annak megvalósítása előtt bejelenteni. A tervezett támogatást két másik, a Bizottság által már engedélyezett regionális támogatási szabályozással együtt nyújtják.
(61)
Az MSF 1998 szerint a nagy beruházási projektek támogatási intenzitása nem esik az engedélyezett szabályozások hatálya alá, ha az adott támogatási intenzitás bizonyos küszöbértékeket túllép.
(62)
A tervezett támogatás összesen 69 797 988 EUR összeget tesz ki. Ha abból indulunk ki, hogy a támogatás egyetlen beruházási projektre vonatkozik, fennáll az MSF 1998 2.1. ii) pontja szerinti bejelentési követelmény, mivel a támogatás összességében meghaladja az 50 millió eurót.
(63)
Amint azt a jelen határozat 2.3. szakasza említi, Németország bejelentésében részletesen bemutatta, hogy a támogatást egyetlen beruházási projektnek nyújtják.
(64)
Az MSF 1998 7.2. pontjának 2. alpontja szerint nem szabad a beruházási projektet mesterségesen részprojektekre tagolni a bejelentési kötelezettség megkerülése érdekében. A jelen ügyben azonban ennek egyébként sincs jelentősége. Még ha két különálló beruházási projektből indulnánk is ki, a Glunz üzemnek és az OSBD üzemnek nyújtott beruházási támogatásokat akkor is be kellene jelenteni.
(65)
Ezért a Bizottság így arra a következtetésre jut, hogy a támogatást az MSF 1998 szerint kell bejelenteni és értékelni.
6.3. AZ MSF 1998 HÁROM ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMA
(66)
Ahhoz, hogy egy támogatott projekt esetében megállapítsuk a támogatási intenzitást, a Bizottságnak meg kell állapítania az MSF 1998 szerinti azon megengedett maximális támogatási intenzitást (a regionális támogatás felső határértéke), amelyet az érintett támogatási területen egy vállalkozás a bejelentés időpontjában érvényes, engedélyezett támogatási szabályozás szerint kaphat.
(67)
Mivel a bejelentésre 2000. augusztus 7-én került sor, a 2000-2006. évekre vonatkozó regionális állami támogatási térkép (16) alkalmazandó. Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében egy olyan támogatási területen található, ahol a támogatás felső határértéke a bejelentés időpontjában bruttó támogatástartalomban kifejezve 35 % volt. A Bizottság megállapítja, hogy a tervezett bruttó 35 %-os támogatási intenzitás a regionális támogatásokra érvényes felső határértéket nem haladja meg.
(68)
Az MSF 1998 szerint a Bizottságnak a 35 %-os értéket három kiigazító tényezővel kell módosítania a kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához: a versenytényezőt (T), a tőke/munkaerő tényezőt (I) és a regionális hatás tényezőt (M).
(69)
Mint azt már bemutattuk, a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható.
(70)
A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a beruházási projekt fogalmát az MSF 1998 7.2. pontja egy vállalkozás olyan befektetési beruházásaként definiálja, amely egy üzem létesítését vagy bővítését, vagy egy új tevékenység felvételét szolgálja, és amely teljesen új terméket eredményez, vagy a meglévő üzem termelési folyamatát alapvetően megváltoztatja.
(71)
Németország részletes érveket hoz fel a két, azonos konszernen belüli társvállalkozás által egy és ugyanazon helyszínen létesített üzemek közötti kapcsolódásra vonatkozóan. A két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezen felül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Ezen kívül mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.
(72)
Az ugyanazon helyszínen létesített két üzem közötti szoros műszaki, funkcionális és igazgatási kapcsolatra való tekintettel az OSB üzem és a forgácslap üzem egyetlen beruházási projektnek számít, vagyis egy üzem létesítésére irányuló beruházás. Következésképpen a megengedett maximális támogatási intenzitást erre a teljes beruházási projektre kell kiszámítani.
6.3.1. VERSENYTÉNYEZŐ (T)
6.3.1.1. Vonatkozó rendelkezések
(73)
Az MSF 1998 3.2. pontja szerint a strukturális többletkapacitással rendelkező szektorokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatás engedélyezése esetén különösen fennáll a verseny torzulásának veszélye. Minden olyan kapacitásbővítés, amelyet nem ellensúlyoz egy másik kapacitás leépítése, kiélezi a strukturális többletkapacitás problematikáját. A Bizottság a bejelentett projekt következtében a belső piacon pótlólagos kapacitás jön létre. A versenytényező meghatározásához ezért meg kell vizsgálni, hogy a projektet egy strukturális többletkapacitást felmutató ágazatban/ágazati szegmensben valósítják-e meg.
(74)
Amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre a kapacitáskihasználásra vonatkozóan, úgy a Bizottságnak az MSF 1998 3.3. pontja szerint a versenytényező meghatározását célzó elemzést arra kell korlátoznia, hogy vannak-e strukturális/nagymértékű többletkapacitások az adott ágazatban/ágazati szegmensben.
(75)
Az MSF 1998 3.4. pontja szerint a Bizottság csak akkor vizsgálja, hogy a beruházás csökkenő piacon valósul-e meg, ha nem áll rendelkezésre elegendő adat a kapacitáskihasználásra vonatkozóan. A Törvényszék T-27/02 sz., a Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélete szerint az MSF 1998 3.4. és 3.10. pontjait úgy kell érteni, hogy amennyiben a Bizottság számára az érintett ágazat kapacitáskihasználásáról rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé a strukturális többletkapacitás fennállásának pozitív megállapítását, akkor azt kell megvizsgálnia, hogy a kérdéses piac csökkenő-e. A Németország és társai kontra Kronofrance ítélettel a Bíróság megerősítette a Törvényszék ítéletét.
(76)
Ezért a Bizottság mindenekelőtt azt fogja megvizsgálni, hogy van-e elegendő adat a kapacitáskihasználásról. Ellenkező esetben, vagy ha az adatokból az derül ki, hogy nincsenek strukturális többletkapacitások, a Bizottság a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok alapján azt vizsgálja meg, hogy a piac mérete csökkenő-e. Az MSF 3.6. pontja szerint a Bizottságnak eközben azt is meg kell állapítania, hogy a kedvezményezettek a támogatási kérelem benyújtása előtt már rendelkeztek-e 40 % feletti piaci részesedéssel.
(77)
A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. Ezenkívül a Bizottságnak annak megállapításához, hogy a piac csökkenő mértékű-e és hogy a piaci részesedés felső határértékét túllépték-e, be kell határolnia a beruházási projekt terméke, ill. termékei által érintett piacot.
6.3.1.2. Érintett termékek
(78)
A beruházási projekt az OSB (Oriented Strand Board) és a forgácslap gyártását érinti.
(79)
A forgácslapot úgy készítik, hogy a gömbfaforgácsot és/vagy az újrahasznosított faforgácsot szerves kötőanyaggal összeragasztják. A lapokat túlnyomórészt a bútoriparban és a belsőépítésben használják.
(80)
Az OSB lapot úgy készítik, hogy az erdei fenyő forgácsát három rétegben összeragasztják. Az OSB-t elsősorban az előregyártott elemes építkezésben, a csomagolóiparban és régi épületek renoválásához használják. Az OSB-t az 1950-es években Észak-Amerikában fejlesztették ki. Az 1980-as és 1990-es években került sor az OSB áttörésére a falemezek piacán és azóta gyakran a drágább (puhafa) rétegelt lemez helyettesítésére használják.
6.3.1.3. Érintett piac
(81)
Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket foglalja magába, amelyeket a fogyasztók (a termékek speciális tulajdonságai, áruk vagy tervezett felhasználásuk miatt) vagy a gyártók (a termelőberendezések rugalmassága alapján) helyettesítő terméknek tekintenek. Az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT, vagy máskülönben annak egy jelentős része, ha versenyfeltételek ebben a térségben az EGT más térségeitől kellő mértékben megkülönböztethetők.
(82)
A projekt az OSB és a forgácslap gyártását érinti. Németország tájékoztatása szerint a termelőberendezésekben nem készíthető több különféle termék, hanem lényegében csak egy és ugyanazon termék különböző felületi minőségű változatai. Következésképpen a gyártás szempontjából kizárható a termelő berendezések rugalmassága következtében történő helyettesíthetőség.
(83)
A keresleti oldalon azonban a forgácslap és az OSB bizonyos mértékben helyettesíthetők egymással, különösen az előregyártott elemes házak építésénél. Ez a helyettesítés azonban kisebb mértékű, mint a piaci volumen 10 %-a és ezért korlátozottnak tekintendő (17), ami nyilvánvalóan a különböző végfelhasználási célokra és a jelentős árkülönbözetre (az OSB lapok ára 285 EUR/m3, forgácslapé 117 EUR/m3) vezethető vissza. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a helyettesíthetőség túl csekély mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye az OSB és a forgácslap egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.
(84)
A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatában úgy vélte, hogy a forgácslapok különálló termékpiacot képeznek. Mivel ezen álláspontját kétségbe vonták, a Bizottság megállapítja, hogy a forgácslapot a jelen értékelés céljára önálló érintett termékpiacnak kell tekinteni.
(85)
Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozat az OSB-re vonatozóan azt állapította meg, hogy az EGT-n belül bizonyos helyettesíthetőség áll fenn az OSB és a (meghatározott fajtájú/kategóriájú) rétegelt lemezek között.
(86)
A rétegelt lemez sokoldalúan felhasználható fa-polimer összetett termék. Lényegében páratlan számú vékony fa rétegből áll, amelyeket szintetikus vagy természetes ragasztóanyaggal furnérlemezzé ragasztanak össze. Létezik puha- és keményfa rétegelt lemez. Az olyan puhafák, mint a jegenyefenyő, lucfenyő és erdei fenyő (túlnyomórészt) örökzöld tűlevelűek (a fogalom nem a fa keménységére vonatkozik), keményfák a széles levelű, gyümölcsöt vagy makktermést termő és többségében télen nyugalmi időszakot tartó fafajták faanyagai.
(87)
Annak érdekében, hogy tisztázza az OSB és a különböző fajtájú/kategóriájú rétegelt lemezek közötti helyettesíthetőség mértékét, a Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az OSB-t magába foglaló piac behatárolásával kapcsolatban.
(88)
A Németország és a KronoGroup - a kedvezményezett egyik legnagyobb versenytársa - által benyújtott észrevételekből egybehangzóan az derül ki, hogy az érintett piac az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználását foglalja magába. Csak ezen végső felhasználások esetén haladja meg az OSB és a rétegelt lemez közötti potenciális helyettesíthetőség az 50 %-ot. Az anyagok különböző tulajdonságai miatt a potenciális helyettesíthetőség ezzel szemben a teherszállító járművek esetében (vastagság/tömeg arány) és a bútoriparban (külső megjelenés) elég csekély mértékű (20 % alatti). Ezeket az érveket és a helyettesíthetőség adott végső felhasználás szerinti mértékét a Jaakko Pöyry által készített tanulmányok igazolták (18).
(89)
A (88) preambulumbekezdésben felsorolt végső felhasználások szinte teljesen azonosak a puhafa rétegelt lemez végső felhasználásaival (az egyetlen különbség az, hogy a puhafa rétegelt lemezt az OSB-vel ellentétben az építőiparban is alkalmazzák). Az OSB és a keményfa rétegelt lemez közötti helyettesíthetőség ezzel szemben nem elegendő mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye a két termék egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.
(90)
Ezért a Bizottság azt az érintett piacot, amelybe az OSB tartozik, az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának piacaként határozza meg.
(91)
A falapokat ugyan jelentős mennyiségben szállítják a határokon túlra is, azonban azok mégiscsak terjedelmes, nehéz terméknek számítanak. Mivel a nagy távolságra történő szállítás következésképpen általában túl költséges, a szállítási sugár felső határértéke kb. 800 km. Az egyes ellátási területek több, egymással átfedésben lévő körként írhatók le, amelyek középpontját mindig az adott termelőüzem képezi. Mivel az egyes termelőüzemek elszórtan találhatók és a természetes ellátási területek különböző mértékben vannak átfedésben, a hatások részben az egyik körből egy másikba helyeződnek át és ezért abból kell kiindulni, hogy mindkét érintett termék esetében az EGT képezi az érintett földrajzi piacot (19).
6.3.1.4. A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatok
(92)
Az MSF 1998 7.7. pontja szerint akkor áll fenn strukturális többletkapacitás, ha az adott (rész)szektor kapacitáskihasználása az utolsó öt év átlagában több mint két százalékponttal alacsonyabb a teljes feldolgozóipar mutatójánál. Súlyos strukturális többletkapacitás áll fenn akkor, ha a feldolgozóipar átlagához képest a különbözet meghaladja az öt százalékpontot.
(93)
Az MSF 1998 13. lábjegyzete szerint a kapacitáskihasználásra vonatkozó piaci adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. A Bizottság véleménye szerint a Glunz és az OSBD OSB és forgácslap termelése a 20.20 NACE-kategóriának (furnérlemez, rétegelt lemez, farost- és faforgácslapok gyártása) felel meg, mivel a forgácslap, rétegelt lemez és OSB gyártás teszi ki a teljes európai falaptermelés 81 %-át (20). A Bizottság ezért megfelelőnek tartja, hogy a kapacitáskihasználás értékelése során a 20.20 NACE-kategóriát vegye alapul.
(94)
Németország tájékoztatást nyújtott az 1994-1998 évekre (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a 20.20 NACE-kategória átlagos kihasználási fokáról a falapok gyártására vonatkozóan. Ezek az adatok, amelyek egy független szakértő tanulmányából származnak (21), teljesítik az MSF 7.7. pontjának előírásait, mivel a szektoron belül a NACE-besorolás legalacsonyabb fokának felelnek meg.
(95)
Az éves kapacitás kiszámításához a szakértő egy termelőberendezés napi kapacitását (23 óra) évi 300 munkanappal vette figyelembe. Az éves kapacitás kiszámításának alapját az ipartól kapott tájékoztatás és saját, az egyes üzemek és présberendezések kapacitásáról adatokat tartalmazó adatbankja (Wood-Based Panel Mill Databank) alapján határozta meg. A megállapított kapacitás-adat (23 óra/300 nap) figyelembe veszi a gépek típusa és kora miatti különbségeket és az üzemek konfigurációját.
(96)
A tanulmány arra az eredményre jutott, hogy a kapacitáskihasználás mértéke 1994 és 1998 között (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a forgácslapok esetében 88,8 %-ot, az OSB esetében 80,4 %-ot, a forgácslapoknál és az OSB-nél együttesen 88,8 %-ot és a falapoknál összesen (NACE 20.20) 85 %-ot tett ki.
(97)
A falapgyártó ipar teljes kapacitáskihasználását (NACE 20:20) az EGT-ben a következő táblázat tartalmazza:
1994
1995
1996
1997
1998
Összes termelés (1 000 m3-ben)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Összes kapacitás (1 000 m3-ben)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Kihasználási arány
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
A Bizottság egy saját megbízásából elkészített tanulmányt (22) is figyelembe vett. Ebben a második tanulmányban, napi 22 órás és évi 345 napos kapacitást alapul véve, 1995-1997 évekre 81,8 % átlagos kihasználást állapítottak meg. Ez a tanulmány nyilvánvalóan csak az újabb berendezések éves kapacitásán alapszik, ezenkívül hiányoznak belőle az 1994-től 1998-ig terjedő időszak többi éveire vonatkozó adatok.
(99)
Az MSF 1998 3.1. pontja szerint a Bizottság az érintett piacon a versenyre ható valószínűsíthető következmények vizsgálatába adott esetben független külső forrásoktól származó adatokat is bevon. Amennyiben ilyen adatok nem szerezhetők be könnyen, úgy a Bizottság a tagállamok megfelelő adatait korlátozás nélkül figyelembe veszi. A Bizottság a Németország által benyújtott tanulmányt kellően megbízhatónak tartja. Ráadásul a másik tanulmány, amely nem szolgáltat teljes körű adatokat, ugyanerre az eredményre vezetne.
(100)
Az 1994 és 1998 közötti időszakban az éves átlagos kapacitáskihasználási arány az Unió feldolgozóiparának egészét tekintve 81,72 %-ot tett ki.
(101)
Mindezek után a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a beruházási projekt egy olyan ágazatban növeli a kapacitást, amelyben nincs többletkapacitás. A Bíróság Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélet szerint azonban a Bizottságnak - amennyiben, mint a jelen esetben, arra a következtetésre jutott, hogy nem áll fenn strukturális többletkapacitás - vizsgálnia kell azt a kérdést, hogy az érintett piac mérete csökkenő-e.
6.3.1.5. A nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok
(102)
Annak megállapításához, hogy a piac csökkenő-e, a Bizottság az MSF 1998 3.4. pontja szerint az érintett termékek nyilvánvaló fogyasztásának alakulását (azaz termelés plusz behozatal mínusz kivitel) az EGT teljes feldolgozóiparának növekedési arányával veti össze.
(103)
Az MSF 1998 7.8. pontja szerint az érintett termék piaca csökkenő mértékű, ha a kérdéses termék nyilvánvaló fogyasztásának átlagos éves növekedési aránya az utolsó öt évben jelentősen (legalább 10 %-kal) az EGT teljes feldolgozóiparának éves átlaga alatt maradt, hacsak nem figyelhető meg a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája. Abszolút csökkenő az a piac, amelyen az utolsó öt év nyilvánvaló fogyasztásának átlagos növekedési arány negatív volt.
(104)
Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között (23) összességében 5,78 % volt.
(105)
Egy független szakértői tanulmány (24) a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztásának adatairól (milliárd euróban) a következő számadatokat tartalmazza az 1993-1998 évekre (erre a hat évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában):
Milliárd EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Éves növekedés
Forgácslapok
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
A Bizottság megállapítja, hogy a növekedés mértékének különbözete (5,78 % a 4,15 %-kal szemben) meghaladja a 10 %-ot. Ez abban az esetben is így van, ha ehelyett a számokat 1999-ig (vagyis az 1994-től 1999-ig tartó időszakra) vesszük alapul, ahogyan azt a KronoGroup javasolja.
(107)
Németország észrevételében hivatkozik az MSF 1998 7.8. pontjára, amely szerint a piac (még akkor is, ha az éves növekedési arány az EGT-ben teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van) nem tekinthető relatív csökkenőnek, ha a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája figyelhető meg. Németország erre vonatkozóan egy vizsgálatra utal, amelyből az derül ki, hogy a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztása 1973 és 2003 között 36 %-kal gyorsabban emelkedett, mint a feldolgozóipar hozzáadott érték növekedése.
(108)
A Bizottság véleménye szerint ez a körülmény nem elegendő bizonyíték a forgácslapok iránti kereslet relatív növekedésének erősen emelkedő tendenciájára. Az MSF 1998 e feltétele arra a helyzetre irányul, amikor ugyan az utolsó öt évben az érintett piac átlagos növekedési aránya alacsony volt, az utolsó években azonban a növekedés egyértelmű emelkedése volt megfigyelhető, amely a következő években, amikor a támogatott beruházás kifejti hatását, továbbra is folytatódhatna. Így kívánják biztosítani, hogy a verseny támogatás által okozott torzulása csekély mértékű maradjon.
(109)
A vizsgálat ezzel szemben nagyon hosszú távú adatokra támaszkodik, amelyek nem teszik lehetővé a közvetlen jövő előrejelzését, ami a hatások értékelése szempontjából nagyobb jelentőségű. Ezen kívül a vizsgálat egészen 2003-ig tartalmaz adatokat, amelyek az eredeti bejelentéskor 2000-ben nem álltak rendelkezésre.
(110)
Ezért a Bizottság abból indul ki, hogy a forgácslap piacának mérete az MSF 1998 7.8. pontja szerint relatíve csökkenő, és a „T” versenytényezőt erre a termékre 0,75 értékkel kell figyelembe venni.
(111)
Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között 5,78 % volt.
(112)
Németország bejelentésében egy független tanácsadó vizsgálatára (25) hivatkozik, amely a következő adatokat tartalmazza az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan az EGT-ben az 1993 és 1998 közötti időszakra (milliárd euróban):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Éves növekedés
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Rétegelt lemez kategóriák
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB és rétegelt lemez kategóriák (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Az érintett piacon, amelybe az OSB és a rétegelt lemez kategóriák csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat formájában történő végső felhasználásként tartozik, a növekedési különbözet (5,765 % az 5,78 %-kal szemben) nem haladja meg a 10 %-ot. Így a Bizottság szerint az MSF 1998, 7.8. pontja értelmében az érintett piac nem csökkenő piac, tehát az OSB piacára a „T” versenytényezőt 1 értékkel kell alkalmazni.
6.3.1.6. Részesedés az érintett piacon
(114)
A versenytényező meghatározásakor a Bizottságnak az MSF 1998 3.6. pontja szerint azt is vizsgálnia kell, hogy annak a csoportnak a részesedése, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak, az érintett piacon 40 %-ot vagy többet tesz-e ki, miáltal fennállna az a veszély, hogy az érintett régióban rendes körülmények között megengedett maximális támogatás nyújtása igazságtalan versenytorzulást eredményez.
(115)
Németország a SONAE csoport - annak a TAFISA vállalkozásnak az anyavállalata, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak - piaci részesedésére vonatkozóan az EGT szintjén (27) 1999 évre (a beruházás előtt) és 2002 évre (a beruházás után) a következő adatokat szolgáltatta:
Termékpiacok
1999 (a beruházás előtt)
2002 (a beruházás után)
Forgácslapok
(…)
(…)
OSB és rétegelt lemez kategóriák (28)
(…)
(…)
(116)
A bemutatott számadatok azt jelzik, hogy a SONAE csoport részesedése az érintett piacokból a bejelentés időpontjában nem haladta meg a 40 %-ot. Ezért a megállapított versenytényezőket nem kell csökkenteni.
6.3.2. TŐKE/MUNKAERŐ ARÁNY TÉNYEZŐ
(117)
A KronoGroup észrevételében azt az álláspontot képviselte, hogy a Glanz sassenbergi forgácslap üzemének bezárása miatt áthelyezett munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) nem lenne szabad figyelembe venni. Ezek figyelembevétele ugyanis a KronoGroup nézete szerint ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy az érintett térségben helyben kell munkahelyeket teremteni az emberek számára.
(118)
A „munkahelyteremtés” fogalom az MSF 1998 értelmében a támogatási területhez kapcsolódóan értelmezendő, mivel a projekt a munkahelyteremtéssel ebben a térségben segíti elő a regionális fejlesztést. Ezért indokoltnak tűnik, hogy a térség számára új munkahelyeket „teremtett munkahelyként” ismerjék el. Ezen felül a munkahelyek teremtése a támogatási területen a túlcsordulási (spill-over) effektusok miatt kétségtelenül akkor is ennek a térségnek a javát szolgálja, ha a munkahelyeket olyan munkavállalókkal töltik be, akik egy szomszédos térségből ingáznak (ebben az esetben egy ugyanazon tagállamban található nem támogatott területről van szó) és így teljesül a regionális támogatások fő célkitűzése.
(119)
Ezért a Bizottság ezeket a munkahelyeket a beruházási projekt befektetett tőke/munkaerő tényezőjének és a regionális hatás tényezőjének megállapításánál figyelembe veszi.
(120)
Az MSF 1998 tartalmaz egy olyan tőke/munkaerő tényező arány tényezőt, amellyel a megengedett maximális támogatási intenzitást ki kell igazítani annak érdekében, hogy azokat a projekteket részesítse előnyben, amelyek relatíve nagyobb számú új közvetlen munkahely teremtésével hatékonyabban járulnak hozzá a munkanélküliség csökkentéséhez.
(121)
A tőke/munkaerő arány tényező különböző értékeit az MSF 1998 3.10. pontjának 2. alpontja tünteti fel. Jelen esetben összesen 199 400 000 EUR beruházással 355 munkahelyet teremtenek. Ebből munkahelyenként 561 700 EUR viszonyszám adódik, tehát a megengedett maximális támogatási intenzitás kiigazítását szolgáló „I” tényező értéke 0,8.
6.3.3. REGIONÁLIS HATÁS TÉNYEZŐ (M)
(122)
A regionális hatás tényező egy támogatott új beruházásnak az érintett támogatási terület teljes gazdaságára gyakorolt pozitív hatását veszi figyelembe. A munkahelyteremtés egy projektnek az érintett terület fejlődésre gyakorolt hatásának tekintetében mérceként vehető figyelembe. Egy tőkeintenzív beruházás jelentős számú közvetett munkahelyet teremthet az érintett támogatási területen és az esetleges szomszédos támogatási területeken. Ebben az összefüggésben a munkahelyteremtés alatt a projekt által közvetlenül, valamint a közvetlen beszállítók és vevők által a támogatott beruházásra reagálva teremtett munkahelyeket értjük.
(123)
Németország 2000. augusztus 7-i bejelentésének időpontjában a beruházás eredményeképpen a fafeldolgozó központ elkészülte után létrejövő közvetett munkahelyek számaként összesen 520 munkahelyet adott meg és ezeket az egyes termelési területeknek megfelelően a következők szerint osztotta fel:
OSB termelés
Közvetett munkahelyek
OSB termelés
Pótlólagos munkaerő
Forgácslap termelés
Közvetett munkahelyek
Forgácslap termelés
Pótlólagos munkaerő
Összesen
Fafeldolgozás
61
11
70
12
154
Fa beszállítás az üzembe
42
8
77
14
141
Fa beszállítás az üzembe
5
8
13
Fa beszállítás az üzembe
2
3
5
Az érdekelt felek észrevételei
1
1
Szállítás az üzemből a fogyasztóhoz
50
9
76
14
149
Szolgáltatások (a berendezések karbantartása, javítása)
17
3
17
3
40
Harmadik fél általi takarítás
5
5
10
Szállás, fogyóeszközök a személyzet számára
2
5
7
Összesen
184
31
262
43
520
(124)
Az újonnan létesülő munkahelyek várható számát a következők szerint számították ki:
(125)
Németország tájékoztatása szerint 309 munkahellyel az anyagoknak az üzemekbe történő beszállítása és a végtermékeknek a fogyasztókhoz való kiszállítása a két termelési terület által létesített közvetett munkahelyek legfontosabb forrása.
(126)
[…] m3 OSB termék előirányzott gyártása […] m3 termék értékesítését eredményezi. Egy köbméter végtermék elkészítéséhez […] m3 fa szükséges, ami kb. […] m3 éves faszükségletnek felel meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét […] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét […] tonnára becsülik.
(127)
Az OSB termékek nyersanyaga 100 %-ban fa, amelyet az üzem 100 km-es körzetében termelnek ki. Az üzemek napi szükségletét […] m3-re tervezik, amely mennyiséget […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak be. Napi 2 fuvarral és […] m3 befogadóképességgel számolva ez 39 tehergépkocsi, 39 gépkocsivezető, 8 pótlólagos munkaerő és 3 szerelő igénybevételét, azaz összesen 50 közvetett munkahely létesítését jelenti. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a pótlólagos munkaerő munkahelyei nem felelnek meg az MSF 1998 3.7. és 7.5. pontjában (29) szereplő munkahely definíciónak. Ezért a Bizottság csak 42 közvetett módon létesülő munkahelyet ismer el az anyagoknak az üzemekbe történő beszállításával kapcsolatban.
(128)
A […] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi […] m3 OSB terméket eredményez, amelyet […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Napi 46 fuvarhoz 46 gépkocsivezető, 9 pótlólagos munkaerő és 4 szerelő szükséges, így tehát közvetve 59 új munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül így 50 közvetett munkahelyet teremt a végtermék kiszállítása a fogyasztókhoz.
(129)
A forgácslap üzem termelési kapacitását […] m3 nyers forgácslap és […] m3 bevonattal ellátott forgácslap mennyiségre tervezik. Az értékesítés […] m3 nyers forgácslapot és […] m3 bevonattal ellátott forgácslapot tesz ki. A feltételezett kapacitás és az értékesítési előrejelzés közötti különbözet abból adódik, hogy a forgácslapok jelentős részét bevonattal látják el. Az éves fa igényt […] m3-ben adták meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét […] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét […] tonnára becsülik.
(130)
A forgácslapok esetében is az üzem 100 km-es körzetében szállítják be a fát. Az előirányzott napi szükséglet […] m3 rönkfa, […] m3 fa csomagolóanyag és […] m3 forgács. A szállítási kapacitás a rönkfa esetében számszerűen […] m3-t és a fa csomagolóanyag esetében […] m3-t tesz ki. Ebből napi 72 fuvar adódik, amihez 72 gépkocsivezető és 14 pótlólagos munkaerő, valamint 5 szerelő szükséges, tehát összességében közvetve 91 munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül az anyagszállítás területén a forgácslap üzem 77 munkahelyet teremt.
(131)
A […] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi […] m3 forgácslap terméket eredményez, amelyet […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Amennyiben az előirányzott 71 gépkocsivezetőből, 14 pótlólagos munkaerőből és 5 szerelőből a pótlólagos munkaerőt levonjuk, úgy a végterméknek a fogyasztóhoz történő kiszállítására 76 közvetve teremtett munkahely ismerhető el.
(132)
Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal a 19 közvetett munkahellyel kapcsolatban, amely a ragasztó, fűtőanyag és melamin papír mindkét üzembe való beszállításával kapcsolatban létesülne. A Bizottság azonban ezt a mennyiséget reálisnak tartja.
(133)
A Bizottság így abból indul ki, hogy a szállítási területen közvetve összesen 264 munkahelyet teremtenek.
(134)
A fafeldolgozást, mint a közvetve teremtett munkahelyek második fontos forrását, évi 251 napon keresztül végzik.
(135)
Az OSB gyártásához napi […] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. […] m3 gépi feldolgozásához 25 favágó csoport szükséges, csoportonként 2 gépkezelővel és 2 faipari munkással, valamint egy pótlólagos munkaerővel 6 csoportonként; egy csoport napi teljesítménye […] m3, ez tehát 54 munkahelyet tesz ki. […] m3 kézi feldolgozásához 13 […] m3 napi teljesítményű erdőmunkás szükséges. Németország tájékoztatása szerint a 67 közvetve teremtett munkahelyen felül a pótlólagos munkaerő számára még 13 munkahely létesül, így a munkahelyek száma összesen 80. A 67 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 61 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.
(136)
A forgácslapok gyártásához napi […] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. Az OSB gyártás erdőgazdálkodási tevékenységeivel megegyező számítás alapján Németország 41 közvetve teremtett munkahelyet mutat ki, ami 5 pótlólagos munkaerő munkahelyét is tartalmazza. A 41 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 32 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.
(137)
[…] m3 napi fa csomagolóanyag mennyiség alapján Németország abból indul ki, hogy a fakitermelés, szállítás és nagyság szerinti válogatás területén közvetve 36 munkahely, pótlólagos munkaerőként 7 munkahely és az anyagbeszerzés, logisztika stb. területein 7 munkahely jön létre. A 43 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 38 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken.
(138)
Az erdőgazdálkodási tevékenységek tehát a Bizottság véleménye szerint közvetve összesen 131 munkahelyet teremtenek.
(139)
Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal az 51 plusz 6 pótlólagos munkahellyel kapcsolatban, amelyeket a szolgáltatási szektorban, valamint a szállással és fogyóeszközökkel kapcsolatban teremtenek. Mivel e munkahelyek közül néhányat a két üzem meg tud osztani egymással, a Bizottság 45 közvetve teremtett munkahely feltételezését tartja reálisnak.
(140)
Mindezek alapján a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken közvetve teremtett munkahelyek száma 440. A lényegében csak bebiztosított közvetett munkahely figyelembevétele nélkül a közvetve teremtett munkahelyek száma összesen 407 munkahelyet tenne ki. A 355 közvetlenül teremtett munkahely számával összevetve az arányszám mindkét esetben (440, ill. 407) meghaladja a 100 %-ot, ezért a regionális hatás tényező (M) értékére 1,5 adódik.
6.3.4. A BERUHÁZÁSI PROJEKT MEGENGEDETT MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁSA
(141)
A megengedett maximális támogatási intenzitást az MSF 1998 3.10. pontja szerint az R × T × I × M (30) képlettel kell kiszámítani.
(142)
Mivel a „T” versenytényező a két érintett terméknél különböző (az OSB esetében 1 és a forgácslapok esetében 0,75), meg kell határozni, hogyan kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt a teljes projektre. Az MSF 1998 erre vonatkozóan nem nyújt iránymutatást.
(143)
Egy hasonló, szintén az MSF 1998 hatálya alá eső és két különböző versenytényezőjű terméket érintő ügyben (C 15/06 sz. támogatás- Pilkington (31)) a Bizottság azt állapította meg, hogy a versenytényezőknek a két termékre jutó mindenkori beruházási részarány szerint történő súlyozása mesterséges lenne, mivel a kérdéses projekt egy teljesen integrált termelési helyszínre vonatkozott. Ezért a Bizottság a súlyozáshoz a két termék számára létrehozott kapacitások arányát vette alapul.
(144)
A jelen projekt, mint azt e határozat 2.3. szakasza kifejti, két egymáshoz kapcsolódó üzemre (egy OSB üzemre és egy forgácslap üzemre) vonatkozik, amelyeket közös műszaki infrastruktúra és közös igazgatás köt össze. A támogatható költségek a két üzemre feloszthatók. Ezért ebben az esetben, ellentétben a Pilkington-határozattal, a két termékre eső támogatható beruházási költségek aránya alapján számítható ki a versenytényező.
(145)
A vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben Németország a két termék különböző versenytényezőinek súlyozására harmadik lehetőségként azt javasolja, hogy a két termelőberendezés fedezeti hozzájárulásait (32) használják fel erre a célra. Németország tájékoztatása szerint ez biztosítaná, hogy figyelembe vegyék a két érintett terméknek az üzemi eredményhez való hozzájárulását.
(146)
A mindenkori megközelítési módtól függően a versenytényező a teljes beruházási projektre 0,86 (a kapacitások aránya alapján történő számítás (33)), 0,85 (a beruházási költségek aránya alapján történő számítás (34)) vagy 0,92 (a fedezeti hozzájárulások aránya alapján történő számítás (35)) értékű.
(147)
Mivel a megengedett maximális támogatási intenzitás kiszámításához szükséges két tényező értéke 0,8 („I” tőke/munkaerő tényező) és 1,5 („M” regionális hatások tényező), ebből az MSF 1998 3.10. pontja szerint a R × T × I × M képletet alapul véve a megengedett maximális támogatási intenzitásra 36,12 %, 35,70 %, ill. 38,64 % adódik. Következésképpen a Németország által bejelentett 35 %-os támogatási intenzitás minden esetben összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival.
(148)
Ezért felesleges annak meghatározása, hogy melyik megközelítés alapján kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt. A Németország által javasolt megközelítési módot (amelyik a legkedvezőbb eredményt adja) azonban azért kell mindenképpen elutasítani, mert olyan 2004. évi adatokon alapul, amelyek a bejelentés időpontjában nem álltak rendelkezésre.
6.3.5. NINCS VISSZATÉRÍTTETÉSI RENDELKEZÉS
(149)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy Németország már kifizetett összesen […] EUR összegű támogatást a kedvezményezettnek (az összesen engedélyezett 69 797 988 euróból).
(150)
Észrevételében a KronoGroup azon a véleményen volt, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését.
(151)
A visszatéríttetési rendelkezés rendkívüli intézkedés, amelyet a Bizottság csak abban az esetben hozhat meg, ha teljesülnek a 659/1999/EK rendelet 11. cikkében foglalt feltételek. A KronoGroup nem hozott fel meggyőző érveket arra nézve, hogy ezek a feltételek teljesültek, mindenesetre a jelen esetben a visszatéríttetési rendelkezés nem lenne méltányos.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(152)
A Bizottság megállapítja, hogy Németország a kérdéses támogatást az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint nyújtotta. A Németország által alkalmazott 35 %-os támogatási intenzitás összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival. Ezért az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára 69 797 988 EUR összegben nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése a) pontja szerinti összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.