PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. července 2011,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2011) 4503)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2011/489/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanovených v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmeni a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 zmíněné směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 21. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2008/64/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), v němž se Belgickému království umožňuje v regionu Flandry za určitých podmínek povolit použití až 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty a kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, a až 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2008/64/ES se týkala přibližně 3 300 zemědělců a 83 500 ha půdy a její použitelnost skončila dne 31. prosince 2010.
(4)
Dne 15. března 2011 Belgie předložila Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS pro region Flandry.
(5)
Požadovaná odchylka se týká záměru Belgie povolit ve Flandrech v určitých zemědělských podnicích použití až 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty, kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, nebo sečené travinné porosty či sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, a použití až 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(6)
Flandry stanovily jasné cíle v oblasti jakosti vody, kterých má být dosaženo za příští dvě období akčního programu. Pokud jde o povrchovou vodu, bude do roku 2014 dosaženo splnění jakostní normy 50 mg dusičnanů na litr v 84 % monitorovacích stanic zemědělské monitorovací sítě a do roku 2018 v 95 % těchto stanic. V případě mělké podzemní vody, která se vyznačuje menší rychlostí obnovy, se průměrná koncentrace dusičnanů ve srovnání s průměrnou hodnotou z roku 2010, tj. 40 mg dusičnanů na litr, sníží o 10 % do roku 2014 a o 20 % do roku 2018. Zvláštní pozornost se věnuje hydrogeologicky homogenním oblastem, kde průměrná koncentrace dusičnanů v mělkých podzemních vodách překračuje 50 mg na litr, v jejichž případě bude muset průměrná koncentrace poklesnout o 5 mg dusičnanů na litr v každém období akčního programu.
(7)
Za účelem dosažení těchto cílů Flandry stanovily zesílený akční program na období 2011-2014. Do roku 2014 bude proveden přezkum příslušné politiky a na jeho základě budou v rámci akčního programu na období 2015-2018 případně přijata další účinnější opatření, která zaručí realizaci stanovených cílů v oblasti jakosti vody.
(8)
Právní předpis, kterým se provádí směrnice 91/676/EHS pro region Flandry, „vyhláška o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů“ ze dne 22. prosince 2006 (dále jen „vyhláška o statkových hnojivech“), byl pozměněn (3) v souladu s akčním programem na období 2011-2014 dne 6. května 2011 a použije se ve spojení s tímto prováděcím rozhodnutím.
(9)
Vyhláška o statkových hnojivech se vztahuje na celé území regionu Flandry.
(10)
Tato vyhláška o statkových hnojivech obsahuje omezení pro používání dusíku i fosforu.
(11)
Z podpůrné dokumentace předložené v oznámení vyplývá, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok jsou zdůvodněna na základě objektivních kritérií, jakými jsou například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(12)
Komise po posouzení žádosti zastává názor, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky, které se použijí nad rámec účinnějších opatření přijatých v akčním programu na období 2011-2014.
(13)
Aby se zabránilo tomu, že uplatňování požadované odchylky povede k intenzifikaci chovu hospodářských zvířat, měly by příslušné orgány zajistit omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry podle ustanovení vyhlášky o statkových hnojivech.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Belgickým královstvím jménem regionu Flandry v dopise ze dne 15. března 2011 za účelem povolení většího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písmeno a) uvedeného pododstavce, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zemědělskými podniky“ zemědělské podniky provozující nebo neprovozující chov hospodářských zvířat;
b)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení;
c)
„travinnými porosty“ trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považují pozemky ležící ladem méně než čtyři roky);
d)
„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ travinné porosty, kukuřice, pod kterou se před sklizní nebo po sklizni seje tráva, která slouží jako pokryvná meziplodina, sečené travinné porosty nebo sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, a cukrová nebo krmná řepa;
e)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně;
f)
„úpravou statkových hnojiv“ zpracování prasečí kejdy na dvě frakce, pevnou a kapalnou, které se provádí za účelem lepšího použití a zvýšeného nahrazení dusíku a fosforu;
g)
„upraveným statkovým hnojivem“ kapalná frakce, která je výsledkem úpravy prasečí kejdy;
h)
„odpadní kapalinou s nízkým obsahem dusíku a fosfátu“ upravené statkové hnojivo s maximálním obsahem dusíku 1 kg na tunu kapaliny a maximálním obsahem fosfátu 1 kg na tunu kapaliny;
i)
„půdním profilem“ vrstva půdy pod povrchem do hloubky 0,90 m; pokud je průměrná nejvyšší hladina podzemní vody v menší hloubce, rozumí se jím vrstva půdy do hloubky průměrné nejvyšší hladiny podzemní vody.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije individuálně na stanovené pozemky zemědělského podniku, na nichž jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, za podmínek uvedených v článcích 4 až 7.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1) Zemědělci, kteří chtějí odchylku podle tohoto rozhodnutí využívat, každoročně do 15. února předloží žádost příslušným orgánům. Každoroční žádost pro rok 2011 zemědělci předloží do 15. července.
2) Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7.
Článek 5
Úprava statkových hnojiv
1) Pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, se dodá schváleným zařízením k recyklaci s cílem omezit zápach a další emise, zlepšit agronomické a hygienické vlastnosti, usnadnit manipulaci a zvýšit nahrazení dusíku a fosfátu. Recyklovaný produkt se nepoužije na zemědělské půdě ležící v regionu Flandry s výjimkou parků, zahradnických skleníků a soukromých zahrad.
2) Zemědělci, kteří využívají odchylku a provádějí úpravu statkových hnojiv, příslušným orgánům každý rok předloží údaje týkající se množství statkových hnojiv předaných k úpravě, množství a místa určení pevné frakce a upravených statkových hnojiv a jejich obsahu dusíku a fosforu.
3) Příslušné orgány zavedou a pravidelně aktualizují uznané metodiky, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku.
4) Amoniak a další emise z úpravy statkových hnojiv se zachytí a upraví tak, aby se snížil dopad na životní prostředí a obtěžování u zařízení, jež způsobují emise vyšší než v referenční situaci, kterou je skladování a používání neupravených statkových hnojiv. Pro tyto účely se vypracuje a pravidelně aktualizuje soupis zařízení vyžadujících úpravu emisí.
Článek 6
Používání statkových a jiných hnojiv
1) S výhradou podmínek uvedených v odstavcích 2 až 11, množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, upravených statkových hnojiv a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, jež je každoročně vpraveno na pozemky, kterých se týká odchylka, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, musí být takové, aby obsah dusíku nepřekročil 250 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
a)
travinné porosty nebo kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty;
b)
sečené travinné porosty, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice;
c)
sečené žito, po jehož sklizni následuje osev kukuřice;
a 200 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
d)
ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
e)
tritikale, po jehož sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
f)
cukrová nebo krmná řepa.
2) Upravená statková hnojiva, jež nelze považovat za odpadní kapalinu s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, se mohou na pozemcích, kterých se týká odchylka, používat pouze v případě, že u nich poměr dusíku k fosfátu (N/P2O5) dosahuje minimálně hodnoty 3,3.
3) Použití odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu je omezeno na maximální hodnotu 15 tun na hektar.
4) Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy a větší dostupnost dusíku ze statkových hnojiv v důsledku jejich úpravy. U všech plodin však v žádném případě nepřekročí maximálním normy pro použití fosfátu a dusíku, vyjádřeného buď jako celkový dusík, nebo jako účinný dusík, které jsou stanoveny v akčním programu.
5) Na pozemcích, kterých se týká odchylka, je zakázáno používání fosfátu z umělých hnojiv.
6) Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, který pro celou jeho výměru půdy popisuje střídání plodin a plánované použití statkových, dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán je v zemědělském podniku k dispozici nejpozději 15. února každého kalendářního roku.
Plán hnojení obsahuje tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;
c)
popis úpravy statkových hnojiv a očekávané vlastnosti upravených statkových hnojiv;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv vyvezených mimo zemědělský podnik nebo v rámci zemědělského podniku;
e)
střídání plodin a výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, a u pozemků s jinými plodinami;
f)
předpokládaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na každém pozemku;
g)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plány a skutečnými zemědělskými postupy.
7) Každý zemědělský podnik vypracuje evidenci hnojení; tato evidence obsahuje použitá množství a dobu použití statkových a dusíkatých hnojiv.
8) Pro každý zemědělský podnik využívající odchylku jsou k dispozici výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě. Odběr vzorků a analýza koncentrace fosforu a dusíku se provedou alespoň jednou za čtyři roky, vždy nejpozději 1. června, a to pro každou oblast v zemědělském podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy. Vyžaduje se nejméně jedna analýza na každých pět hektarů zemědělské půdy.
9) Koncentrace dusičnanů v půdním profilu se měří každý rok na podzim nejpozději do 15. listopadu alespoň na 6 % všech pozemků, kterých se týká odchylka, a na 1 % ostatních pozemků užívaných zemědělskými podniky využívajícími odchylku, a to takovým způsobem, aby se měření zúčastnilo alespoň 85 % těchto zemědělských podniků. Na každé dva hektary zemědělské půdy se odeberou nejméně tři vzorky odpovídající třem různým vrstvám půdního profilu.
10) V období od 1. září do 15. února následujícího roku se na pozemcích, kterých se týká odchylka, nesmí rozmetávat statková hnojiva, upravená statková hnojiva nebo odpadní kapalina s nízkým obsahem dusíku a fosfátu s celkovým obsahem dusíku vyšším než 0,60 kg na tunu ani umělá a jiná hnojiva.
11) Nejméně dvě třetiny množství dusíku ze statkových hnojiv, vyjma dusíku ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, se použijí do 31. května každého roku.
Článek 7
Hospodaření s půdou
Zemědělci, kteří využívají jednotlivou odchylku, provedou tato opatření:
a)
travinné porosty na všech typech půdy s výjimkou jílovitých půd se zaorají na jaře;
b)
travinné porosty na jílovitých půdách se zaorají do 15. září;
c)
součástí travinných porostů na pozemcích, kterých se týká odchylka, nejsou seté luštěniny ani jiné rostliny, které vážou atmosférický dusík;
d)
do dvou týdnů po zaorání trávy následuje osev plodinou s vysokou potřebou dusíku a v roce zaorání trvalého travinného porostu se nepoužijí hnojiva;
e)
pokryvné meziplodiny se vysejí do dvou týdnů po sklizni ozimé pšenice nebo tritikalu a nejpozději do 10. září;
f)
orba pokryvných meziplodin se neprovede před 15. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy, a aby tak vznikla náhrada za úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezily se úniky v zimě.
Článek 8
Ostatní opatření
Příslušné orgány zajistí, aby odchylky povolené pro použití upravených statkových hnojiv byly slučitelné s kapacitou schválených zařízení pro úpravu statkových hnojiv a zpracování pevné frakce.
Článek 9
Opatření týkající se produkce a přepravy statkových hnojiv
1) Příslušné orgány zajistí, aby byla dodržována omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry, v souladu s vyhláškou o statkových hnojivech.
2) Příslušné orgány zajistí, aby od 1. ledna 2012 byla veškerá přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zaznamenávána prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy. Před uvedeným dnem příslušné orgány zajistí, aby byla prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy zaznamenávána přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zařazenými do kategorií A 5o, A 7o, B a C podle článků 4 a 5 vlámské ministerské vyhlášky ze dne 19. července 2007 (4).
3) Příslušné orgány zajistí, aby bylo před každou přepravou posouzeno složení statkových hnojiv, pokud jde o koncentraci dusíku a fosforu. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány uznanými laboratořemi a výsledky analýzy se sdělí příslušným orgánům a zemědělci, který je příjemcem statkových hnojiv.
4) Příslušné orgány zajistí, aby byl během přepravy k dispozici doklad, ve kterém je uvedeno množství přepravovaného statkového hnojiva a obsah dusíku a fosforu v tomto hnojivu.
Článek 10
Monitorování
1) Příslušný orgán zajistí, aby byly vypracovány a každoročně aktualizovány mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, počet pozemků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka. Každý rok se shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech, na které se vztahuje jednotlivá odchylka.
2) Monitorovací síť pro odběr vzorků z povrchových a mělkých podzemních vod zřízená rozhodnutím 2008/64/ES se zachovává, aby bylo možné posuzovat vliv odchylky na jakost vody. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
3) V zemědělských povodích na písčitých půdách se provádí zvýšené monitorování.
4) Monitorovací místa, odpovídající nejméně 150 zemědělským podnikům, zřízená podle rozhodnutí 2008/64/ES se zachovávají za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, o minerálním dusíku v půdním profilu a o odpovídajícím úniku dusíku a fosforu kořenovou zónou do podzemních vod a rovněž o vyplavování dusíku a fosforu z povrchových a podpovrchových vrstev půdy, a to v podmínkách s odchylkou i bez odchylky. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy (jílovitá, hlinitá, písčitá a sprašová), postupy hnojení a plodiny. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
Článek 11
Ověřování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7, žadatel je o této skutečnosti vyrozuměn. V takovém případě se žádost považuje za zamítnutou.
2) Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivou odchylku. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3) Výsledky měření uvedených v čl. 6 odst. 8 se ověří. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, včetně překročení základní mezní hodnoty uvedené ve vyhlášce o statkových hnojivech, je o tom zemědělec vyrozuměn a žádost o povolení odchylky pro daný pozemek nebo pozemky pro následující rok bude zamítnuta.
4) Na základě posouzení rizik a výsledků správních kontrol uvedených v odstavci 1 zajistí příslušné orgány kontroly na místě alespoň u 1 % přeprav statkových hnojiv. Kontroly zahrnují ověření, zda byly splněny povinnosti ohledně akreditace, posouzení průvodních dokladů, ověření původu a místa určení statkových hnojiv a odběr vzorků z přepravovaných statkových hnojiv. Odběr vzorků ze statkových hnojiv lze ve vhodných případech provádět během nakládky pomocí automatických vzorkovačů statkových hnojiv namontovaných na vozidlech. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány laboratořemi, jež jsou uznány příslušnými orgány, a výsledky analýzy se sdělí zemědělci, který je dodavatelem, a zemědělci, který je příjemcem těchto hnojiv.
5) Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 12
Podávání zpráv
Příslušné orgány každý rok do prosince a v roce 2014 do září předloží zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy, uvedené v čl. 10 odst. 1, zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, jakož i údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka;
b)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody, který je uveden v čl. 10 odst. 2;
c)
vyhodnocení reziduí dusičnanů v půdním profilu na podzim na pozemcích, kterých se týká odchylka, a srovnání s údaji o reziduích dusičnanů a trendech na pozemcích, kterých se odchylka netýká a kde probíhá obdobné střídání plodin. K pozemkům, kterých se odchylka netýká, by měly patřit pozemky bez odchylky v zemědělských podnicích využívajících odchylku i pozemky v jiných zemědělských podnicích;
d)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, založené na kontrolách na úrovni zemědělských podniků a na úrovni pozemků, jakož i na kontrolách přepravy statkových hnojiv, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, založené na výsledcích správních inspekcí a inspekcí v terénu;
e)
informace o úpravě statkových hnojiv, včetně dalšího zpracování a využití pevných frakcí, a podrobné údaje o vlastnostech a účinnosti systémů úpravy a o složení upravených statkových hnojiv;
f)
informace o množství zemědělských podniků využívajících odchylku a pozemků, kterých se týká odchylka, kde byla použita upravená statková hnojiva a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, a o použitých objemech;
g)
metodiky, uvedené v čl. 5 odst. 3, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku;
h)
soupis zařízení pro úpravu statkových hnojiv uvedený v čl. 5 odst. 4;
i)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných z monitorovacích míst uvedených v čl. 10 odst. 4.
Článek 13
Použití
Toto prováděcí rozhodnutí se použije v souvislosti s akčním programem na období 2011-2014 pro region Flandry (vyhláška o statkových hnojivech) a jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2014.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 29. července 2011.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. július 29.)
a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
(az értesítés a C(2011) 4503. számú dokumentummal történt)
(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
(2011/489/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, e mennyiséget objektív kritériumok - jelen esetben például a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele - alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
2007. december 21-én a Bizottság elfogadta a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről szóló 2008/64/EK határozatot (2), amely bizonyos feltételek mellett lehetővé tette a Belga Királyság számára, hogy Flandria régió tekintetében a gyeppel vagy fűvel alávetett kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg, illetve az őszi búzát követően köztes kultúrával, majd takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából származó nitrogén használatát engedélyezze.
(3)
A 2008/64/EK határozat által biztosított eltérés körülbelül 3 300 gazdálkodót és 83 500 hektár termőföldet érintett, és 2010. december 31-én járt le.
(4)
2011. március 15-én Belgium kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújítása érdekében Flandria régióra hivatkozva.
(5)
A kérelmezett eltérés Belgiumnak arra a szándékára vonatkozik, hogy Flandriában engedélyezze bizonyos gazdaságokban a gyeppel vagy fűvel alávetett kukoricával beültetett, továbbá a vágott gyepet vagy vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén, illetve az őszi búzát vagy tritikálét követően köztes kultúrával, majd takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából vagy kezelt sertéstrágyából származó nitrogén használatát.
(6)
Flandriában egyértelmű célkitűzéseket határoztak meg a vízminőség tekintetében, amelyeket az elkövetkező két cselekvési program időszaka alatt kell elérni. Felszíni vizek esetében a literenkénti 50 mg nitrátkoncentrációra vonatkozó minőségi előírást 2014-ig a mezőgazdasági megfigyelő hálózat mintavételi pontjainak 84 %-án, 2018-ig pedig azok 95 %-án kell elérni. A lassabb kivonási rátájú felszínközeli talajvíz esetében az átlagos nitrátkoncentrációt 2014-ben 10 %-kal, 2018-ban pedig 20 %-kal kell csökkenteni a 2010. évi literenkénti 40 mg-os átlagos szinthez képest. Különös figyelmet szentelnek azoknak a hidrogeológiailag homogén területeknek, ahol a felszínközeli talajvízben a literenkénti átlagos nitrátkoncentráció meghaladja az 50 mg-ot, mivel itt az átlagos nitrátkoncentrációt egy-egy cselekvési program időszaka alatt literenként 5 mg-mal kell csökkenteni.
(7)
E célkitűzések elérése érdekében Flandria megerősített cselekvési programot fogadott el a 2011-2014 közötti időszakra. A szakpolitika felülvizsgálatára 2014-ig kerül sor, amelynek alapján a 2015-2018 közötti időszakra szóló cselekvési program keretében a meghatározott vízminőségi célok elérése érdekében további megerősített fellépésre kerülhet sor.
(8)
Flandria régió vonatkozásában a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó jogszabályokat és a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 2006. decembert 22-i rendeletet (a továbbiakban: a trágyáról szóló rendelet) a 2011-2014 közötti időszakra szóló cselekvési programmal összhangban 2006. május 6-án módosították (3), és azt e végrehajtási határozattal együttesen kell alkalmazni.
(9)
A trágyáról szóló rendelet Flandria régió egész területén alkalmazandó.
(10)
A trágyáról szóló rendeletet végrehajtó jogszabályok magukban foglalják mind a nitrogén, mind a foszfor alkalmazására vonatkozó korlátozásokat.
(11)
Az értesítéshez csatolt igazoló okmányok azt mutatják, hogy a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, szerves trágyából származó nitrogénmennyiség használata indokolt olyan objektív kritériumok alapján, mint a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele.
(12)
A Bizottság a kérelem vizsgálata után úgy véli, hogy egyes szigorú feltételek betartása mellett a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogénmennyiség használata nem veszélyezteti a 91/676/EGK irányelv céljainak elérését, feltéve, hogy betartanak bizonyos szigorú feltételeket, amelyeket a 2011-2014 közötti időszakra vonatkozó cselekvési programban megerősített intézkedéseken felül kell alkalmazni.
(13)
Annak érdekében, hogy a kérelmezett eltérések alkalmazása ne vezessen az állatállomány növekedéséhez, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány nagyságának a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján történő korlátozását (tápanyag-kibocsátási jogok).
(14)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság engedélyezi a Belga Királyságnak a 2011. március 15-én kelt levélben Flandria régió vonatkozásában kért eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában előírt mennyiségnél több szerves trágya használatát, az e határozatban meghatározott feltételekkel.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „gazdaság”: állatállomány nélküli vagy azzal rendelkező mezőgazdasági üzem;
b) „parcella”: különálló, a növénykultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületek csoportja;
c) „legelő”: állandó vagy időszakos (általában 4 évnél rövidebb ideig használt) legelő;
d) „magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák”: legelő, betakarítás előtt vagy után köztes kultúraként később lekaszált és összegyűjtött fűvel alávetett kukorica; vágott gyepet vagy vágott rozst követően ültetett kukorica; őszi búzát követően ültetett köztes kultúra, cukor- vagy takarmányrépa; őszi búzát vagy tritikálét követően ültetett köztes kultúra; cukor- vagy takarmányrépa;
e) „legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juhok, kecskék, lovak;
f) „trágyakezelés”: a sertéstrágya két, szilárd és folyékony frakcióra történő feldolgozása, a kijuttatás fejlesztésének, valamint a nitrogén és a foszfor kinyerésének elősegítése érdekében;
g) „kezelt trágya”: a trágyakezelésből származó folyékony frakció;
h) „alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz”: olyan kezelt trágya, amelynek egy tonna szennyvízre számított legmagasabb nitrogéntartalma 1 kg és az egy tonna szennyvízre számított legmagasabb foszfáttartalma is 1 kg;
i) „talajszelvény”: a felszíntől 0,90 m mélységig terjedő talajréteg, kivéve, ha az átlagos legmagasabb talajvízszint ennél alacsonyabb, ez utóbbi esetben az átlagos legmagasabb talajvízszintig terjedő réteg.
3. cikk
Hatály
Ez a határozat egyedi alapon alkalmazandó a 4-7. cikkben meghatározott feltételek mellett a gazdaságok olyan meghatározott parcelláira, ahol magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrákat termesztenek.
4. cikk
Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás
(1) Az e végrehajtási határozat szerinti eltéréssel élni kívánó gazdálkodóknak évente február 15-ig kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. A 2011. évre vonatkozó éves kérelmet a gazdálkodóknak július 15-ig kell benyújtaniuk.
(2) Az (1) bekezdésben említett éves kérelem benyújtásakor a gazdálkodóknak írásos nyilatkozatot kell tenniük arról, hogy vállalják az 5., 6. és 7. cikkben előírt követelmények teljesítését.
5. cikk
Trágyakezelés
(1) A trágyakezelésből származó szilárd frakciót engedéllyel rendelkező létesítményekbe kell szállítani és ott újra kell hasznosítani, a szagok és egyéb kibocsátások csökkentése, az agronómiai és higiéniai tulajdonságok fejlesztése és a nitrogén és foszfát kezelésének és kivonásának elősegítése céljából. Az újrahasznosított termék nem használható fel Flandria régióban található mezőgazdasági földterületen, kivéve a parkokat, melegházakat és magánkerteket.
(2) Az eltérés kedvezményezetteinek minősülő, trágyakezeléssel foglalkozó gazdálkodók kötelesek az illetékes hatóságot évente tájékoztatni a kezelésre küldött trágya mennyiségéről, a szilárd frakció és a kezelt trágya mennyiségéről és rendeltetéséről, valamint ezek nitrogén- és foszfortartalmáról.
(3) Az illetékes hatóságoknak ki kell alakítaniuk és rendszeresen frissíteniük kell azokat az elismert módszereket, amelyekkel a kezelt trágya összetétele és az egyedi eltérést alkalmazó gazdaságok összetételének és kezelési hatékonyságának változatai elemezhetők.
(4) Az ammóniát és a trágyakezelésből származó egyéb kibocsátásokat úgy kell összegyűjteni és kezelni, hogy csökkentsék a káros környezeti hatásokat azon létesítmények tekintetében, amelyek a referenciaállapotnál, azaz a nyers szerves trágya tárolásánál és termőföldi alkalmazásánál magasabb kibocsátást okoznak. Ebből a célból létre kell hozni és rendszeresen frissíteni kell a kibocsátáskezelést igénylő létesítmények jegyzékét.
6. cikk
Szerves trágya és egyéb trágya alkalmazása
(1) A (2)-(11) bekezdésben foglalt feltételekre is figyelemmel, a legeltetett állatállománytól származó, az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon évente alkalmazott szerves trágya, kezelt trágya és az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz, beleértve a maguk az állatok által kijuttatott szerves trágyát, nem haladhatja meg hektáronként az évi 250 kg nitrogént a következő művelési célú parcellákon:
a)
legelő és fűvel alávetett kukoricával beültetett parcellák;
b)
vágott legelőt követően kukoricával beültetett parcellák;
c)
vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellák,
és hektáronként az évi 200 kg nitrogént a következő művelési célú parcellákon:
d)
őszi búzát követően köztes kultúrával beültetett parcellák;
e)
tritikálét követően köztes kultúrával beültetett parcellák;
f)
cukor- vagy takarmányrépával beültetett parcellák.
(2) Az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíznek nem minősülő kezelt trágya csak akkor alkalmazható az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon, ha a nitrogén és a foszfát aránya (N/P2O5) legalább 3,3.
(3) Az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz alkalmazását hektáronként legfeljebb 15 tonnára kell korlátozni.
(4) A teljes nitrogén- és foszfátkijuttatásnak meg kell felelnie az adott növénykultúra tápanyagigényének, és figyelembe kell vennie a talajból származó utánpótlást és a trágyakezelés következtében megnövekedett nitrogéntartalmat. Egyetlen növénykultúra tekintetében és egyetlen esetben sem haladhatja meg a foszfát és a nitrogén legmagasabb kijuttatási szintjére vonatkozó, a cselekvési programban meghatározott előírásokat, akár összes nitrogénben, akár hatékony nitrogénben van kifejezve.
(5) Az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon tilos a műtrágyából származó foszfát használata.
(6) Minden gazdaságban gondoskodni kell az egész vetési területre kiterjedő trágyázási tervről, amely tartalmazza a vetésforgót, valamint a szerves trágya, a nitrogén- és foszfátműtrágyák tervezett kijuttatását. A tervnek minden naptári évben legkésőbb február 15-ére rendelkezésre kell állnia a gazdaságban.
A trágyázási terv a következőket tartalmazza:
a)
az állatállomány nagysága, az istálló- és tárolási rendszer leírása, beleértve a szerves trágya tárolására rendelkezésre álló kapacitást;
b)
a gazdaságban keletkező szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;
c)
a trágyakezelés és a kezelt trágya várt jellemzőinek leírása;
d)
a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba szállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;
e)
a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú és egyéb növénykultúrák vetésforgója és területe;
f)
a növénykultúrák előrelátható nitrogén- és foszforigénye a parcellákon;
g)
szerves trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon;
h)
a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon.
A mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkezett bármely változást követően hét napon belül felül kell vizsgálni a terveket annak érdekében, hogy azok összhangban álljanak a tényleges gyakorlattal.
(7) Minden gazdaságnak trágyázási nyilvántartást kell készítenie, amely tartalmazza a trágya és a nitrogénműtrágyák tervezett kijuttatásának mennyiségét és alkalmazásának idejét.
(8) Az eltérés lehetőségével élő valamennyi gazdaságnak rendelkeznie kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmára vonatkozó elemzések eredményeivel. Foszforra és nitrogénre vonatkozó mintavételt és elemzéseket legalább négyévente, legkésőbb június 1-jéig a gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából egynemű területén végezni kell. A gazdaság területének minden öt hektárján legalább egy elemzést el kell végezni.
(9) A talajszelvény nitrátkoncentárcióját minden ősszel, legkésőbb november 15-ig az eltérés hatálya alá tartozó parcellák legalább 6 %-ánál és az eltérésből előnyt szerző gazdaságok által használt egyéb parcellák 1 %-ánál ellenőrizni kell oly módon, hogy az ellenőrzés e gazdaságok legalább 85 %-ára kiterjedjen. A gazdaság területéről 2 hektáronként legalább három, a talajszelvényen belüli különböző talajrétegből származó mintát kell begyűjteni.
(10) Az eltérés hatálya alá tartozó parcellákra szeptember 1. és a következő év február 15. között tilos trágyát, kezelt trágyát vagy nitrogént összesen tonnánként 0,60 kg-ot meghaladó mértékben tartalmazó, alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvizet, illetve vegyi vagy más műtrágyát kijuttatni.
(11) A szerves trágyából származó nitrogén legalább kétharmadát minden év május 31-e előtt fel kell használni, kivéve a legeltetett állatállománytól származó szerves trágyából eredő nitrogént.
7. cikk
Földhasználat
Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdálkodóknak a következő intézkedéseket kell megtenniük:
a)
a legelőket tavasszal kell felszántani minden talajtípus, kivéve az agyagos talaj esetében;
b)
az agyagos talajon található legelőket szeptember 15. előtt kell felszántani;
c)
az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon található legelő nem tartalmazhat vetett hüvelyes vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket;
d)
a magas nitrogénigényű növénykultúrákat a legelő felszántását követő 2 héten belül kell elvetni, és az állandó legelőt a felszántás évében nem szabad trágyázni;
e)
a köztes kultúrákat az őszi búza vagy tritikálé betakarítása után 2 héten belül, legkésőbb szeptember 10-ig el kell vetni;
f)
a köztes kultúrákat február 15. előtt nem szabad felszántani, mert biztosítani kell a szántóterület növénytakarójának háborítatlanságát, hogy az altalaj őszi nitrátvesztesége pótlódjon, és a téli nitrátveszteség minél kisebb legyen.
8. cikk
Egyéb intézkedések
Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a kezelt trágya használatára engedélyezett eltérések összeegyeztethetők legyenek a trágyakezelést végző és a szilárd frakciót feldolgozó létesítmények kapacitásával.
9. cikk
Trágyatermelési és -szállítási intézkedések
(1) Az illetékes hatóságok biztosítják Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány létszámbeli korlátozását (tápanyag-kibocsátási jogok) a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján.
(2) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy 2012. január 1-je után a megbízott szállítók által végrehajtott trágyaszállításokat földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek rögzítsék. A fenti időpontig az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a flamand minisztérium 2007. július 19-i rendeletének (4) 4. és 5. cikke alapján az A 5o, A 7o, B és C kategóriájú megbízott szállítók által végrehajtott trágyaszállításokat földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek rögzítsék.
(3) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell a trágya összetételének a nitrogén- és foszforkoncentráció szempontjából történő vizsgálatát minden egyes szállítás előtt. A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdálkodót.
(4) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a szállított trágya mennyiségét, valamint nitrogén- és foszfortartalmát rögzítő okmány a szállítás során rendelkezésre álljon.
10. cikk
Megfigyelés
(1) Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden település esetében elkészüljenek és évente frissüljenek a gazdaságok százalékos arányát, a parcellák számát, az állatállomány százalékos arányát, valamint az egyedi eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek. Az egyedi eltérés hatálya alá tartozó vetésforgóra és mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó adatokat évente kell összegyűjteni és frissíteni.
(2) A felszíni vizek és a felszínközeli talajvíz mintavételére a 2008/64/EK határozat szerint létrehozott megfigyelő hálózatot az eltérés által a vízminőségre gyakorolt hatás felmérése érdekében fenn kell tartani. E határozat alkalmazási ideje alatt az eredeti mintavételi pontok száma nem csökkenthető, elhelyezkedésük nem módosítható.
(3) A homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan fokozott megfigyelést kell végezni.
(4) A 2008/64/EK határozat szerint létrehozott, legalább 150 gazdaságra kiterjedő mintavételi pontokat fenn kell tartani abból a célból, hogy adatokat szolgáltassanak a talajvíz nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, és ehhez kapcsolódóan a gyökérzónából a felszín alatti vízbe szivárgó nitrogénről és foszforról, valamint a felszíni és felszín alatti csurgalékvízzel eltávozó nitrogénről és foszforról, az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is. A mintavételi pontoknak ki kell terjedniük a fő talajtípusokra (agyagos, vályogos, homokos és löszös talajok), trágyázási gyakorlatokra és növénykultúrákra. A megfigyelő hálózat összetétele e határozat alkalmazási időszaka alatt nem módosítható.
11. cikk
Ellenőrzés
(1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak az eltérésre vonatkozó valamennyi kérelem hatósági ellenőrzéséről. Ha az ellenőrzés során kiderül, hogy az 5., 6. vagy a 7. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.
(2) Szántóföldi ellenőrzési tervet kell készíteni, amely kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok alkalmazásának véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapul. A szántóföldi ellenőrzéseknek az e határozat 5., 6. és 7. cikkében meghatározott feltételek szerinti egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok legalább 5 %-ára ki kell terjedniük. Amennyiben az ellenőrzés megfelelés hiányát jelzi, arról a gazdálkodót értesíteni kell. Ebben az esetben a következő évi eltérés iránti kérelem elutasítottnak tekintendő.
(3) A 6. cikk (8) bekezdésében említett mérések eredményeit ellenőrizni kell. Ha az ellenőrzés a megfelelés hiányát jelzi, ideértve a trágyáról szóló rendeletben meghatározott alap-küszöbérték túllépését, akkor a gazdálkodót erről tájékoztatni kell, és a parcella vagy parcellák tekintetében a következő évre vonatkozó eltérés iránti kérelmet el kell utasítani.
(4) Az illetékes hatóságoknak kockázatfelmérésen és az (1) bekezdésben leírt közigazgatási ellenőrzések eredményein alapuló helyszíni ellenőrzést kell biztosítaniuk a trágyaszállítási műveletek legalább 1 %-ánál. Az ellenőrzések során igazolni kell az akkreditációs követelmények teljesítését, meg kell vizsgálni a kísérőokmányokat, igazolni kell a trágya származási és rendeltetési helyét és mintát kell venni a szállított trágyából. Amennyiben lehetséges, a mintavétel elvégezhető a rakodási műveletekkel egy időben, járművekre szerelt automatikus mintavételi berendezés segítségével. A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdálkodót.
(5) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérésnek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.
12. cikk
Jelentéstétel
(1) Az illetékes hatóságok minden év decemberéig, 2014-ben pedig szeptemberig jelentést nyújtanak be az alábbi tartalommal:
a)
a gazdaságok és az állatállományok százalékos arányát, valamint a mezőgazdasági földterületek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek, továbbá a 10. cikk (1) bekezdésében említett, eltérésben részesülő gazdaságok vetésforgójára és mezőgazdasági gyakorlatára vonatkozó adatok;
b)
a vízmegfigyelés eredményei, beleértve a talajvíz és a felszíni vizek vízminőségének tendenciáira vonatkozó tájékoztatást, továbbá a 10. cikk (2) bekezdésében említett vízminőségi eltérésre gyakorolt hatást;
c)
az eltérésben részesülő parcellákon az őszi talajszelvényben található nitrátmaradvány értékelése és ennek összehasonlítása az eltérésben nem részesülő, hasonló vetésforgójú parcellák nitrátmaradványra vonatkozó adataival és tendenciáival. Az eltérésből előnyben nem részesülő parcellák magukban foglalják mindazokat az ilyen jellegű parcellákat, amelyek eltérésből előnyben részesülő, vagy egyéb gazdaságokban találhatók;
d)
az eltérési feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok és parcellák szintjén végzett ellenőrzések alapján, továbbá a trágyaszállítás ellenőrzése, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk, a közigazgatási és szántóföldi ellenőrzések alapján;
e)
a trágyakezelésre, a szilárd frakció további feldolgozására és felhasználására vonatkozó információ, továbbá részletes adatszolgáltatás a kezelési rendszerek jellemzőiről, hatékonyságáról és a kezelt trágya összetételéről;
f)
tájékoztatás az eltérésben részesülő gazdaságok és az eltérés hatálya alá eső parcellák számáról, amelyekben kezelt trágyát és alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvizet alkalmaztak, továbbá ezek mennyiségéről;
g)
az 5. cikk (3) bekezdésében említett, minden egyes, egyedi eltérésben részesülő gazdaság tekintetében a kezelt trágya összetételét, összetételének változatait és a kezelés hatékonyságát értékelő módszerek;
h)
az 5. cikke (4) bekezdésében említett trágyakezelő létesítmények jegyzéke;
i)
a 10. cikk (4) bekezdésében említett mintavételi pontokról származó adatok összegzése és értékelése.
13. cikk
Alkalmazás
Ez a végrehajtási határozat Flandria régió 2011-2014 közötti cselekvési programjával (a trágyáról szóló rendelettel3) együtt alkalmazandó, és 2014. december 31-én veszti hatályát.
14. cikk
E határozat címzettje a Belga Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 29-én.