PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
A TANÁCS 248/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. március 9.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság a 812/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó egyes folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozóan.
(2)
A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 50 %-át - képviselő gyártók nevében a European Glass Fibre Producers Association (APFE, jelenlegi nevén: GlassFibreEurope) (a továbbiakban: panaszos) által 2009. november 3-án benyújtott panaszt (a továbbiakban: panasz) követően indította meg.
(3)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésre került sor a felhasználói kérdőív kitöltésével közreműködő, üvegszálat felhasználó vállalatok egyikének, a Saertexnek a németországi saerbecki telephelyén.
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az e rendeletnek megfelelően felülvizsgált főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
1. A vizsgálat köre: Malajziából, Tajvanról és Törökországból származó behozatal
(8)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az egyes folytonos üvegszálból készült termékek Malajziából, Tajvanról és Törökországból származó behozatalát is be kell vonni ezen vizsgálat körébe. Érvei szerint ezen országok kizárása megkülönböztető jellegű, mivel az ideiglenes megállapítások szerint az e három országból érkező behozatal mennyisége nem elhanyagolható, és nyilvánvalóan bizonyítható az áralákínálás.
(9)
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre az ezen országokból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításához elegendő bizonyíték az ezekből az országokból származó dömpingre, károkozásra és okozati összefüggésre vonatkozóan, ahogyan azt az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése megköveteli. Ellenkezőleg, a behozatal mennyiségét illetően a panaszosok olyan információkkal szolgáltak, amelyek szerint 2004 óta csökkent a más országokból származó behozatal és azok piaci részesedése.
(10)
Ami Malajziát, Tajvant és Törökországot illeti, az ideiglenes szakaszban végzett elemzés megerősítette, hogy a figyelembe vett időszak során a Tajvanból és Törökországból származó behozatal egyaránt csökkent (2 %-ról 1,5 %-ra, illetve 2,9 %-ról 2,5 %-ra), míg a Malajziából származó behozatal kismértékben, 1 %-ról 1,7 %-ra emelkedett. Jóllehet ezek a behozatali szintek meghaladják az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében előírt csekély mértékű behozatal szintjét, az említett országok vizsgálatba való bevonásához szükséges egyéb követelmények nem teljesültek. Különösen fontos, hogy nem érkezett olyan információ, amely az említett országok bármelyikéből származó dömpingre utalna. A Malajzia, Tajvan és Törökország bevonására irányuló kérelmet ezért elutasították.
C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(11)
Emlékezni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő érintett termék a következő: a jelenleg a 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10, illetve az ex 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegszál; üvegszál előfonat; üvegszál pászma és fonal, illetve üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (a továbbiakban: érintett termék).
(12)
Továbbá, az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdése szerint az a döntés született, hogy ideiglenesen a fonalakat is az érintett termékhez tartozónak tekintik, noha a végleges szakaszban a kérdést további vizsgálatnak és mérlegelésnek kell alávetni.
1.1. Fonalak
(13)
Az ideiglenes intézkedések nyilvánosságra hozatalát követően a fonalak kizárására irányuló kérelmet tovább vizsgálták. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően számos, a fonalak kizárása mellett érvelő véleményt nyújtottak be (lásd az ideiglenes rendelet (18) és (19) preambulumbekezdését). Ezenfelül az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az érdekelt felek jelentős mennyiségű, részletes információval szolgáltak. Valamennyi észrevételt részletes elemzésnek vetették alá, az alábbiak szerint.
(14)
Számos érdekelt fél azt állította, hogy a fonalakat meg kell különböztetni az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében említett három másik alapvető terméktípustól, mivel: i) a fonalak eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek; ii) a fonalak és a három másik alapvető terméktípus gyártási folyamata különbözik; és iii) a fonalakat más célokra használják fel.
(15)
Az i) és ii) érvre vonatkozóan bizonyítékot nyújtottak be, amely rámutatott egyrészről az előfonatok, a vágott szálak és a szövedékek, más részről pedig a fonalak egyedi jellemzőire. Az információkból kiderült, hogy a szövedékek és a vágott szálak jellemzően előfonatokból, és nem fonalból készülnek. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat vitatta ezt a megkülönböztetést, azt állítva, hogy egyes különleges vágott szálak valójában fonalból készülnek. Az azonban, hogy egyes különleges vágott szálak fonalból készülnek, nem jelenti azt, hogy a fonalakat az érintett termék definíciójába tartozónak kell tekinteni (lásd az alábbi (20) preambulumbekezdést).
(16)
Egy érdekelt fél egy vezető kutatóintézet által készített tanulmányt nyújtott be az alapvető fizikai és kémiai jellemzők különbségére vonatkozó első állítást illetően. A tanulmány többek között az előfonatok és a fonalak fizikai és kémiai jellemzőit hasonlította össze. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően fenntartások merültek fel az összehasonlítás eredményeit illetően, aminek következtében egyes fonalfelhasználók fontos észrevételeket tettek. Ezekből az információkból megállapítható, hogy az előfonatok, a szövedékek és a vágott szálak alapvető kémiai összetevője a szilán, egy kémiai kötőanyag, amely megkönnyíti a gyanta felszívódását a mátrixképzéskor. A fonalak rendszerint nem ilyen kémiai anyaggal, hanem egy keményítőolaj-alapú vegyi anyaggal (enyv) készülnek, amelyet kenő- és védőanyagként használnak, hogy a fonalat ellenállóvá tegyék a nagy sebességű szövés igénybevételével szemben. Az előfonatoktól eltérően, ahol a kötőanyag segíti a gyanta felszívódását, az enyv taszítja a gyantát. Ami az alapvető kémiai jellemzőket illeti, azt is megállapították, hogy a fonalak üveganyaga a többi terméktípus alapanyagánál állandóbb összetételű és egységesebb részecskeméretű.
(17)
A fonalak és a többi terméktípus alapvető fizikai jellemzői a jelek szerint nem egyeznek. Köztudott, hogy a fonalak rendszerint az előfonatoknál finomabb, jóval kisebb szálátmérőjű és lineáris sűrűségű anyagok. Emellett a fonal az egyetlen sodort terméktípus (noha létezik nulla sodratszámú is).
(18)
A gyártási folyamatok különbözőségére vonatkozó második állítást illetően, noha valamennyi fél elismeri, hogy a négy alapvető terméktípus szilikáthomokot, szódahamut, mészkövet, kaolint és dolomitot tartalmazó olvasztott üvegből készül, amelyet többfuratos, hőálló platina-ródium tálcákon (a továbbiakban: szálhúzó fej) húznak keresztül, a fonalak gyártási folyamata több ponton jelentősen eltér a többi vizsgált termékétől. A fonalak gyártása fokozottabb pontosságú és stabil hőmérséklet-ellenőrzést és energiabevitelt, és így szigorúbb szabályozási paramétereket igényel (a szálhúzó fej teljesítménye stb.). Mivel a szálhúzó fejek furatai kicsik, a gyártási teljesítmény jóval kisebb, mint a többi termék esetében. Ennélfogva a kemencéket általában vagy fonalak, vagy előfonatok gyártására használják - az üvegszálgyártók gazdasági okokból egyazon kemencében nem váltogatják e két termék gyártását. További különbség a gyártási folyamatban, hogy a szálhúzást követően a fonalakat sodorják.
(19)
Az eltérő alkalmazásokra vonatkozó iii) érvelést illetően megállapították, hogy a fonalak előfonatokkal, vágott szálakkal és szövetekkel szembeni eltérő kémiai jellemzői összefüggésben állnak a fonal eltérő felhasználási módjaival. Jóllehet ideiglenesen megállapították, hogy „az érintett termék szinte valamennyi különböző típusa (…) alapvetően azonos felhasználási célokkal rendelkezik”, az ideiglenes nyilvánosságra hozatal után kapott észrevételek alapján a kérdést tovább vizsgálták, és megállapították, hogy míg az előfonatokat, vágott szálakat és szövedékeket a kompozitokban a műanyag megerősítésére használják, a fonalak felhasználása elsősorban műszaki célú szövetalkalmazásokat, például nagy teljesítményű szigetelési, burkolási és szűrési alkalmazásokat szolgáló, jóval könnyebb anyagok gyártásához történik. Bizonyos esetekben a fonalak megerősítési célra is használhatók, ez azonban feltehetően csak igen kevés esetben fordul elő, és figyelembe véve a fonalaknak az előfonatokhoz viszonyított rendkívül magas önköltségi árát, gazdasági okokból nem túl valószínű.
(20)
A fenti eltéréseket figyelembe véve nem meglepő, hogy a piac is másképpen tekint a fonalra, mint a másik három termékre. Két felhasználó és az uniós gazdasági ágazat is benyújtott egy piaci jelentést, amely egy, kompozitanyagokra szakosodott független folyóiratban jelent meg. A jelentés, amely semmilyen módon nem kapcsolódott a dömpingellenes eljáráshoz, először kifejtette, hogy gyártási és felhasználási okokból különbséget kell tenni a fonalak és az előfonatok között. Ezt követően részletesen elemezte a két csoport i) az előfonatokra, a vágott szálakra és a szövedékekre; illetve a (ii) fonalakra vonatkozó (3) teljes üvegszálgyártási kapacitását.
(21)
Ami a fonal többi alapvető terméktípussal való esetleges helyettesíthetőségét illeti, meg kell jegyezni, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdése is kimondja - ez elméletben lehetséges, mivel a fonal használható néhány alkalmazási célra más típusok helyett. További elemzést követően azonban a Bizottság megállapította, hogy a gyakorlatban ez a lehetőség gazdaságilag egyáltalán nem életképes, mivel a fonalak, illetve a többi termék gyártási költségei között jelentős különbségek vannak, amelyeket a gyártási folyamatoknak a fenti (18) preambulumbekezdésben említett eltérései magyarázhatnak.
(22)
A vizsgálat elindításának alapjául szolgáló panaszban kifejezetten kitértek arra, hogy az érintett termék egyetlen egyedi funkcióval, és következésképpen céllal vagy felhasználással rendelkezik, ez pedig a kompozitokban a műanyag megerősítése. A fenti elemzés azonban megállapította, hogy a fonalak, illetve az előfonatok (és a vágott szálak és szövedékek) gyártási folyamatában tapasztalható különbségek alapvetően eltérő fizikai és kémiai alaptulajdonságokat eredményeznek a fonalak eltérő alkalmazásait, ideértve számos, a kompozitanyagoktól eltérő alkalmazási célt is figyelembe véve. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az erre vonatkozóan benyújtott észrevételek nem módosították érdemben ezt a megállapítást.
(23)
A fentieket figyelembe véve elfogadták az arra vonatkozó kérelmet, hogy a fonalat az előfonatoktól, vágott szálaktól és szövedékektől eltérő fizikai és kémiai jellemzői, valamint eltérő felhasználási céljai miatt ki kell zárni. Ennélfogva megállapítható, hogy a fonalakat ki kell zárni az érintett termék ideiglenes rendeletben meghatározott definíciójából. A fonalak ezért a továbbiakban nem tartoznak az eljárás hatálya alá.
(24)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyik érdekelt fél a vékony fonalak kizárására irányuló kérelmet nyújtott be, ez azonban az összes fonál kizárása miatt tárgytalanná vált.
1.2. Texturált előfonatok
(25)
Az egyik érdekelt fél a texturált előfonatok kizárását kérte. Kérelmét arra az érvelésre alapozta, hogy a texturált előfonatokat az impregnált előfonatokra vonatkozó elv szerint kellene kezelni, mivel a termék már nem előfonat, hanem a termelési lánc alsóbb szintjén található termék.
(26)
Ezzel kapcsolatban ismét meg kell említeni egyes impregnált előfonatok kizárásának okát. Valóban sor került egyes előfonatok és fonalak kizárására, mivel ezeket a típusokat különleges bevonattal vagy impregnálószerrel kezelték, és izzítási veszteségük meghaladja a 3 %-ot, azaz eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek.
(27)
Köztudott, hogy a texturált előfonatokat nem látták el bevonattal és nem impregnálták, izzítási veszteségük mértéke pedig 0,3 és 0,13 % között van. Éppen ezért egyértelműen különböznek az impregnált előfonatoktól, amelyek kizárására az ideiglenes szakaszban sor került. Azt is megállapították, hogy a többi előfonathoz, vágott szálhoz és szövedékhez hasonlóan a texturált előfonatokat elsősorban a kompozitokban a műanyag megerősítésére használják. Így tehát azok egyértelműen a termékkörnek a panaszban és az eljárást megindító értesítésben szerepelő definíciójába tartoznak, egyaránt, és nyilvánvalóan nincs olyan ok, amely a kizárásukat indokolná.
(28)
Megállapítható tehát, hogy a texturált előfonatok egyértelműen és vitathatatlanul az eljárás szerinti termékkörbe tartoznak, és az ebből való kizárásukra vonatkozó kérelem nem kellően megalapozott, így azt el kell utasítani.
1.3. Következtetés
(29)
A termékkörrel kapcsolatban további felvetés nem érkezett.
(30)
A fentieket figyelembe véve indokolt módosítani a termékkörnek az ideiglenes rendeletben szereplő meghatározását. Az érintett termék a végleges fogalommeghatározás szerint így: legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
2. Hasonló termék
(31)
Idevonatkozó állítások vagy észrevételek hiányában, és figyelembe véve a (13)-(23) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokat, jóváhagyják az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az ideiglenes intézkedések nyilvánosságra hozatalát követően a piacgazdasági elbánásban nem részesített egyik exportáló gyártó/csoport megismételte, hogy nem ért egyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelmének az elutasításával. Az említett exportáló gyártó/csoport azonban csupán az eljárás során korábban elhangzott állításokat ismételte, új érvekkel nem szolgált. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint a korábbi érvekre az érintett exportáló gyártóval/csoporttal folytatott egyéni konzultáció során részletesen kitértek.
(33)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó/csoport azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az általa benyújtott új bizonyítékokat. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az említett bizonyíték mindössze a vállalat igazgatótanácsának összetételével kapcsolatban korábban felvetett és megválaszolt érvelést igazoló dokumentumok benyújtását jelentette. Nem mutattak be tehát olyan új bizonyítékot, amely megkérdőjelezte volna az érintett exportáló gyártó/csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmének elutasítására vonatkozó döntést.
(34)
Következésképpen véglegesen jóváhagyják az érintett exportáló gyártó/csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmével kapcsolatos ideiglenes megállapításokat.
(35)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(29) preambulumbekezdésében a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokat véglegesen jóváhagyják.
2. Egyéni elbánás
(36)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéshez észrevételt fűző exportáló gyártó/csoport az egyéni elbánásra irányuló kérelmének elutasítását is kifogásolta. Azt állította, hogy a Bizottság nem szolgált kellő magyarázattal az említett kérelem elutasításáról.
(37)
Ismét hangsúlyozni kell, hogy az ideiglenes rendeletnek a piacgazdasági elbánást elemző részében szereplő (26) preambulumbekezdés szerint az említett vállalat igazgatótanácsában található igazgatók többségét egy többségi állami tulajdonban álló vállalat jelölte ki. Következésképpen nem lehetett kizárni, hogy az állam jelentős mértékben meghatározhatja az exportáló gyártó döntéshozatali folyamatát.
(38)
Mivel az érintett exportáló gyártó nem tudta bizonyítani az államtól való függetlenségét, megállapították, hogy nem teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében előírt követelményeket, ezért az egyéni elbánásra irányuló kérelmét el kell utasítani.
(39)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fenti exportáló gyártó és más, egyéni elbánásban nem részesített exportáló gyártók úgy érveltek, hogy az egyéni elbánás iránti kérelmük elutasítása nem áll összhangban a WTO vizsgálóbizottságnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemekre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedésekről szóló, DS 397. számú vitáról készült jelentésével. Fontos megjegyezni, hogy a vizsgálóbizottság fenti jelentése nem végleges, mivel azt a WTO vitarendezési testülete még nem fogadta el. A vizsgálóbizottság jelentése elleni fellebbezési időszak sem járt még le. A kérelmet ezért elutasították.
(40)
Ebből következően, és az egyéni elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, véglegesen jóváhagyják az ideiglenes rendelet (30)-(33) preambulumbekezdésében foglaltakat, és véglegesen megállapítható, hogy nem részesíthetők egyéni elbánásban azok a mintavételbe bevont exportáló gyártók/csoportok, amelyeknek piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét elutasították.
3. Rendes érték
3.1. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban részesített exportáló gyártó/csoport esetén
(41)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a piacgazdasági elbánásban részesített exportáló gyártó/csoport közölte, hogy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben eladott (vagy egyáltalán nem értékesített) terméktípusok esetén a hasonló termék rendes értékét a számtanilag képzett rendes érték alapján kellene kiszámítani, és nem úgy, ahogyan azt a Bizottság tette - tehát a nagyon hasonló terméktípusok (megfelelően kiigazított) reprezentatív belföldi árának rendes értékként történő alkalmazásával.
(42)
A kérelmet elfogadták, és a nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a (terméktípusonkénti) gyártási költség, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Meglévő belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe (mivel e terméktípusoknak az összes belföldi piaci ügyletéről bebizonyosodott, hogy nyereséges, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésében előírt kritérium egyértelműen teljesült). Belföldi értékesítés hiányában az átlagos nyereséget vették figyelembe. Egy terméktípus esetében, amelyhez nem adtak meg gyártási költséget, egy nagyon hasonló típus számtanilag képzett rendes értékét alkalmazták.
(43)
A fennmaradó terméktípusokat illetően ezt követően megvizsgálták, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésének megfelelően és az ideiglenes rendelet (37)-(40) preambulumbekezdésében foglaltak szerint rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek tekinthetők-e.
(44)
A további vizsgálat megállapította, hogy csupán néhány hasonló terméktípus nyereséges értékesítése haladta meg a belföldi összértékesítés 80 %-át, így valamennyi belföldi értékesítés felhasználható az e terméktípusok rendes értéke átlagárának kiszámításához. A fennmaradó terméktípusok esetében csak a nyereséges értékesítéseket használták fel.
(45)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a piaci elbánásban részesített exportáló gyártó/csoport kifejtette, hogy a nem reprezentatív terméktípusok rendes értékének megállapításához használt, és a fenti (42) preambulumbekezdésben ismertetett módszer, vagyis az érintett terméktípusok nyereséges tranzakcióiból származó nyereség alkalmazása ellentétes az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében előírtakkal. Azzal érvelt továbbá, hogy egy adott terméktípus rendes értékének meghatározásakor bevett gyakorlat az összes terméktípus valamennyi nyereséges tranzakciójából származó átlagos nyereség alkalmazása, valamint hogy e gyakorlat bármilyen módosítása sértené a jogbiztonság elvét.
(46)
Meg kell jegyezni, hogy a (42) preambulumbekezdésben ismertetett módszer összhangban áll az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével, amelynek értelmében a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a gyártó vagy exportőr hasonló terméke értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. A „hasonló termék” kifejezés használata nem zárja ki a vizsgált termék felosztását terméktípusokra, ha ez indokolt. A WTO vonatkozó esetjoga (4) továbbá úgy rendelkezik, hogy a rendes érték meghatározását igénylő releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül. Azt is meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártó/csoport nem igazolta, hogy a rendes érték meghatározását igénylő terméktípusok tranzakcióit nem a szokásos kereskedelmi forgalomban történő tranzakciókként kellene figyelembe venni. Végül meg kell jegyezni, hogy a fent leírt módszer pártatlan. Valójában azokban az esetekben, ahol a kérdéses terméktípusok szokásos kereskedelmi forgalomban zajló értékesítéseinek haszonkulcsa kisebb, mint a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített összes terméktípus nyereségének súlyozott átlaga, ott az érintett terméktípus kisebb haszonkulcsát kell használni a rendes érték meghatározásához. Ezért ezt az állítást elutasítják.
3.2. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban nem részesített exportáló gyártók/csoportok esetében
a) Analóg ország
(47)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél megjegyezte, hogy Törökország nem tekinthető analóg országnak, és helyette Malajziát javasolta. Az észrevételt további adatokkal nem támasztották alá, ezért nem vették figyelembe.
(48)
Meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből történő kizárása miatt (lásd fent) az, hogy Törökország nem gyárt fonalat, a továbbiakban nem jelent akadályt arra, hogy Törökországot analóg országként kezeljék, mivel a vizsgált terméktípusok egyikének rendes értékét sem kell meghatározni (lásd az (50) és (51) preambulumbekezdést).
(49)
A fentieket figyelembe véve véglegesen megállapítható, hogy Törökországot ebben az eljárásban analóg országnak kell tekinteni.
b) A rendes érték meghatározása
(50)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azzal érvelt, hogy a hasonló termék törökországi rendes ára nem feltétlenül megfelelő, mivel az együttműködő török vállalat költségszerkezete torz. A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő törökországi vállalatnak jelentős pénzügyi költségei vannak, amelyek torzíthatják a rendes érték kiszámítását, különösen a számtani képzés esetén.
(51)
A további, számításban jelentkező lehetséges torzulások elkerülése érdekében az a döntés született, hogy a terméktípusokat csoportosítani kell, és csak a főbb termékjellemzőket kell megkülönböztetni. Ez a csoportosítás növelte az értékesítési mennyiségek összehasonlíthatóságát az érintett termék és a hasonló törökországi termék között, valamint lehetővé tette a számtanilag képzett rendes érték helyett tényleges árak használatát ott, ahol a (pénzügyi költségekkel esetlegesen torzított) eladási, általános és adminisztratív költségeket kellene alkalmazni.
4. Exportár és ár-összehasonlítás
(52)
További észrevételek hiányában véglegesen jóváhagyják az ideiglenes rendelet (48)-(50) preambulumbekezdésében az exportár meghatározására és az exportárak megfelelő rendes értékkel történő összehasonlítására vonatkozó megállapításokat.
5. Dömpingkülönbözetek
(53)
További észrevételek hiányában véglegesen elfogadták az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdésében a dömpingkülönbözetek kiszámításának általános módszerére vonatkozó megállapításokat.
(54)
A rendes érték számításában történt fenti módosításokat figyelembe véve és egyes számítási hibák javítását követően a dömping véglegesen meghatározott, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó CIF ár százalékában kifejezett mennyisége a következő:
1. táblázat
Dömpingkülönbözetek
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Más együttműködő vállalatok
29,7 %
E. AZ OKOZOTT KÁR
(55)
Meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből való kizárását követően (lásd a fenti (13)-(23) preambulumbekezdést), az okozott kár elemzését a fennmaradó három terméktípus: az előfonatok, vágott szálak és szövedékek esetében módosítani kellett. Ez szükségessé tette néhány kármutatónak, a dömpingelt behozatal mennyiségének, valamint az áralákínálás kiszámításának és a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek a felülvizsgálatát.
1. Az uniós gazdasági ágazat
(56)
Az uniós gazdasági ágazat fogalmát, valamint az uniós gyártók mintájának reprezentatív jellegét illetően új észrevételek és kérelmek érkeztek. Ezeket és azt figyelembe véve, hogy a termékkörből kizárt terméktípus, azaz a fonal az uniós gyártók termelésének és eladásának csak kis hányadát tette ki, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (56)-(58) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
2. Uniós fogyasztás
(57)
Az uniós fogyasztásra vonatkozóan fontos megjegyezni, hogy az (55) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a négy fő terméktípus egyikének, tehát a fonalak termékkörből való kizárásának eredményeképpen sor került az uniós fogyasztás mennyiségének felülvizsgálatára.
(58)
Tekintettel a fenti felülvizsgálatra, a figyelembe vett időszak során az uniós összfogyasztás a következőképpen alakult:
2. táblázat
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexálva
100
105
104
77
(59)
A fenti fogyasztási tendencia hasonló az ideiglenes rendelet meghatározása szerinti vizsgált termék esetében megfigyelhető tendenciához, tehát 2006-hoz viszonyítva 2007-2008 között kb. 5 %-os növekedés, majd a vizsgált időszakban számottevő, 23 %-os csökkenés következett be.
3. Az érintett országból származó behozatal
(60)
A fonalak termékkörből való kizárását figyelembe véve a behozatali adatokat felül kellett vizsgálni.
(61)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló kínai gyártóktól érkező behozatalt ki kell zárni az érintett behozatalok köréből.
(62)
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdése szerint a vizsgált időszak során a mintavételbe bevont kínai gyártóktól származó behozatal mennyisége az összes kínai import kevesebb mint 4 %-ának felelt meg. Ez a fonalak termékkörből történt kizárását követően sem változott.
(63)
Mivel a vizsgált időszak során csupán két uniós gyártó importált érintett terméket a Kínai Népköztársaságból, ezen behozatalok pontos mennyisége üzleti titoktartás miatt nem hozható nyilvánosságra. Még akkor sem változna érdemben a behozatali mennyiségekre és a piaci részesedésre jellemző tendencia, ha a behozatal mennyiségét a figyelembe vett időszak minden évére vonatkozóan levonnák. A dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak egy-egy évében mindössze kevesebb mint egy százalékponttal csökkenne, ami nem befolyásolná a figyelembe vett időszakban jellemző tendenciát.
(64)
A fonalak kizárását követően a felülvizsgált behozatali adatok a következők:
a) Mennyiségek
3. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexálva
100
156
186
139
b) Piaci részesedés
4. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Piaci részesedés (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexálva
100
149
179
180
(65)
E változásokat követően az ideiglenes szakaszban az érintett termék behozatalának mennyiségében megfigyelt tendenciák kismértékben változtak. A behozatal mennyiségének növekedése azonban továbbra is jelentős, abszolút és relatív értelemben egyaránt. A behozatal a figyelembe vett időszak során, különösen 2006 és 2008 között gyorsan (86 %-kal) növekedett, amit a kereslet általános csökkenése miatt a kínai behozatal visszaesése követett. A behozatal piaci részesedése azonban 2008 és a vizsgált időszak között továbbra is emelkedett, és a teljes időszak során 6,3 százalékponttal nőtt.
c) Az árak alakulása
(66)
A fonalak kizárását követően az érintett termék átlagos CIF-importára jelentős mértékben (körülbelül 3 %-kal) csökkent:
5. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (árak)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Átlagár/tonna (EUR)
901
907
945
909
Indexálva
100
101
105
101
(67)
A fenti táblázatból ugyanakkor kiderül, hogy a figyelembe vett időszak során megfigyelt, lényegében stabil árakkal jellemzett tendencia nem változott, ezért megerősíthető az e behozatal árának alakulására vonatkozóan az ideiglenes rendeletben foglalt következtetés.
d) Áralákínálás
(68)
Az áralákínálás kiszámítását illetően felül kellett vizsgálni az ideiglenes különbözeteket, mivel a fonalak termékkörből történő kizárása eredményeként a megfelelő eladásokat el kellett hagyni a kárszámításokból.
(69)
Továbbá, amint az a vizsgálat dömpingoldalán is történt (lásd a fenti (50) és (51) preambulumbekezdést), az a döntés született, hogy a terméktípusokat csoportosítani kell és csak a főbb termékjellemzőket kell megkülönböztetni. Ennek következtében megnőtt az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termékek eladásaival történő összehasonlításba bevont kínai behozatal mennyisége, ami reprezentatívabbá teszi az áralákínálás kiszámítását.
(70)
A behozatal utáni költségeket kiigazították, tekintve hogy ezek a költségek elengedhetetlenek az érintett termék értékesítéséhez.
(71)
Az áralákínálás kiszámításában a i) fonalak kizárása; és a ii) terméktípusok csoportosítása; és a iii) behozatal utáni költségek kiigazítása eredményeképpen történt változásokat követően a felülvizsgált áralákínálás-különbözet 18,2 %, míg az átlagos áralákínálás 10,9 %. A fenti módosításokat a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításakor is alkalmazták - lásd e rendelet (134) preambulumbekezdését.
(72)
A fent említett módosításokon kívül és további állítások vagy észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (61)-(65) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. A kármutatók felülvizsgálata a fonalak kizárását követően
(73)
A fonalak termékkörből való kizárása eredményeképpen egyes, az ideiglenes rendelet D.4. szakaszában szereplő táblázatokat ki kellett igazítani. Ezenfelül kisebb javításokat kellett végezni a mintavételbe bevont egyik gyártó értékesítési adataiban is. Meg kell jegyezni, hogy a fonalak csupán kis arányban szerepeltek a mintavételbe bevont gyártók termelésében és eladásaiban. A kiigazítások ezért leginkább az összes uniós gyártót alapul vevő mutatókra (értékesítési mennyiség és piaci részesedés) voltak hatással. Kisebb mértékben a mintavételbe bevont gyártók átlagos eladási árai is módosultak. A megfigyelt tendenciák azonban az ideiglenes rendelet megállapításaival összevetve - az utóbbi mutatók esetében is - lényegében változatlanok maradtak, ahogyan azt az alábbi táblázatok szemléltetik. Mivel a gyártói mintában csak néhány fonaltípus szerepelt, a pénzügyi mutatókat (nyereségesség, a befektetések megtérülése, készpénzforgalom és befektetések) a fonalak termékkörből való kizárása nem befolyásolta. Az átláthatóság érdekében az alábbiakban az ideiglenes rendelet D.4. szakaszában felsorolt kármutatókat tartalmazó valamennyi táblázat megtalálható, azok is, amelyek nem változtak.
(74)
Mivel a mintavételbe bevont gyártóknak az ideiglenes rendeletben szereplő adatokhoz viszonyított termelési mennyiségét a fonalak termékkörből történő kizárása csupán igen kis mértékben érintette (1 %-os növekedés 2008-ban és a vizsgált időszak során), jóváhagyják az ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
6. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexálva
100
103
102
64
(75)
Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitására vonatkozó számadatok a fonalak kizárásának az eredményeképpen összességében csökkentek, ez azonban a tendenciát és a kapacitáskihasználást nem befolyásolta. Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
7. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártási kapacitás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Kapacitás (tonna)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexálva
100
100
102
89
Kapacitáskihasználás (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexálva
100
103
100
71
(76)
Mivel a mintavételbe bevont gyártóknak az ideiglenes rendeletben szereplő adatokhoz viszonyított készleteinek a számát a fonalak termékkörből történt kizárása csupán igen kis mértékben érintette (1 %-os növekedés 2007-ben, 2008-ban és a vizsgált időszak során), ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
8. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készletek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexálva
100
83
140
93
(77)
Noha az ideiglenes rendeletben ismertetett értékesítési mennyiségekkel összehasonlítva az értékesítési mennyiségek 2006 óta történő csökkenése 2007-ben és 2008-ban 1 %-kal erősebb, a vizsgált időszakban pedig 3 %-kal kevesebb volt; a figyelembe vett időszak során az értékesítési mennyiségek így is 27 %-kal csökkentek, ezért jóváhagyják a (71)-(72) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseket.
9. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítés (mennyiség)
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexálva
100
99
95
73
(78)
A fonalak termékkörből történő kizárását követően az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedése 76,3 %-ról 71,9 %-ra esett vissza (szemben a 75,1 %-ról 69,5 %-ra történő csökkenéssel). Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében foglalt következtetéseket.
10. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - EU piaci részesedés
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Uniós piaci részesedés (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexálva
100
95
92
94
(79)
Ami az eladási árakat illeti, a fonalak termékkörből való kizárása eredményeként az átlagos eladási árak némiképp csökkentek. A tendencia azonban megegyezik az ideiglenes rendeletben szereplő eladási árak tendenciájával (a 2008. évi és a vizsgált időszakra jellemző adatok mindössze 1 %-kal magasabbak), ezért jóváhagyják az említett rendelet (74) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
11. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítések (átlagárak)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
EUR/tonna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexálva
100
99
102
99
(80)
Az uniós gyártók foglalkoztatási adatait kiigazították, hogy azok ne tartalmazzák a fonalgyártást. A számok kismértékű csökkenése nem befolyásolta a tendenciát (a 2008. évi és a vizsgált időszakra jellemző adatok mindössze 1 %-kal magasabbak), ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
12. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - foglalkoztatás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Munkavállalók száma
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexálva
100
95
91
81
(81)
Az uniós gazdasági ágazat termelékenységére a fonalak kizárása nem volt hatással, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
13. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - termelékenység
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Tonna/munkavállaló
121
131
136
95
Indexálva
100
108
113
79
(82)
Amint az a fenti (73) preambulumbekezdésben szerepel, a fonalak termékkörből való kizárása nem befolyásolta az alább felsorolt pénzügyi mutatókat, mivel a gyártói mintában csak néhány fonaltípus szerepelt.
(83)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az éves átlagbérekkel kapcsolatos munkaerőköltségeket, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
14. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - munkaerőköltségek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Éves bérek (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexálva
100
101
103
97
(84)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette a nyereségességet és a befektetések megtérülését, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (78)-(81) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
15. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - nyereségesség és a befektetések megtérülése
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Nettó nyereség (az üzleti forgalom %-ában)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Befektetések megtérülése
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az uniós gazdasági ágazatban tapasztalható készpénzforgalmi helyzetet, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.
16. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készpénzforgalom
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Készpénzforgalom (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexálva
100
50
22
-64
(86)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az uniós gazdasági ágazatban végrehajtott befektetések mértékét, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
17. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - befektetések
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Nettó befektetések (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexálva
100
52
109
71
4.2. Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően érkezett észrevételek
(87)
Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottságnak szegmensek szerint, tehát a fő terméktípusokra vonatkozóan, külön-külön kellett volna elemeznie az okozott kárt (és az okozati összefüggést). Az érintett fél úgy gondolta, hogy a fő terméktípusok túlságosan különbözőek ahhoz, hogy egységes egészként elemezzék őket.
(88)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpinggel és az okozott kárral kapcsolatban az érintett és a hasonló termékre csak együttesen vonhatók le következtetések. Amennyiben az érintett termék fogalmának meghatározásával kapcsolatban vannak állítások, azokat ebben az összefüggésben kell elemezni, és nem eredményezhetik az okozott kárnak a vizsgálatba bevont különböző terméktípusok szerinti különálló elemzését. Amint az a (13)-(23) preambulumbekezdésben olvasható, a vizsgálatba bevont termékkört a vizsgálat végleges szakaszában a fonalak kizárásával módosították. Bármilyen, a dömpingre és az okozott kárra vonatkozó következtetés csak az érintett és a hasonló termék ezen új, együttes meghatározása alapján fogalmazható meg. Ezen okok miatt a fenti állítás nem elfogadható.
(89)
Ugyanez az érintett fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok nem következetesek. Különösen arra hívta fel a figyelmet, hogy a Bizottság helytelenül járt el, amikor bizonyos esetekben az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatokat tüntetett fel, máskor pedig csupán a mintavételbe bevont gyártók ellenőrzött adatait használta.
(90)
Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a mintavétel olyan, az alaprendelet 17. cikkében kifejezetten előírt eljárás, amely azokban az esetekben alkalmazható, amikor a gazdasági szereplők egyes csoportjainak részletes vizsgálata nem lehetséges. Az uniós gyártók kiválasztott mintája az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősül, és az érintett felek nem szolgáltak megalapozott, ennek ellentmondó állításokkal. Ezért, ahogy azt az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdése is említi, az értékesítési mennyiségre és a piaci részesedésre vonatkozó kármutatók kivételével valamennyi kármutatót a mintavételbe bevont uniós gyártók telephelyén gyűjtött és ellenőrzött információk alapján határozták meg. A valamennyi uniós gyártót magában foglaló uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége előfeltétele volt az uniós fogyasztás kiszámításának, majd mind az értékesítési mennyiségre, mind pedig az uniós fogyasztásra szükség volt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének meghatározásához.
(91)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a mintavételbe bevont uniós gyártókkal kapcsolatban álló kínai gyártóktól származó behozatalt, az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdésében említettek szerint, hozzá kellett volna adni az érintett gyártók eladásaihoz.
(92)
Mivel a kérdéses termékeket az érintett uniós gyártók csupán újraértékesítik, e behozatalnak az értékesítési mennyiséghez történő hozzáadása torz képet adna, és ezért az a jelek szerint nem indokolt. Mindenestre ahogyan azt a (62) és (63) preambulumbekezdés is kimondja, kevés ilyen terméket hoznak be a piacra. Ugyanezen preambulumbekezdések szerint mindez a piaci részesedést is csupán elenyésző mértékben befolyásolja, és nem módosítja a kapcsolódó kármutatók tendenciáit.
(93)
Az egyik érdekelt fél megemlítette, hogy a Bizottság nem nyújtott magyarázatot arra vonatkozóan, miért foglalták bele a kötött felhasználást az uniós gazdasági ágazat értékesítési adataiba. Azt állította, hogy a Bizottságnak a szabadpiactól függetlenül kellett volna vizsgálnia a kötött piacot.
(94)
Ezzel kapcsolatban fontos hangsúlyozni, hogy a kötött felhasználást szolgáló eladásokat bevonták az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének elemzésébe, és megállapították, hogy ezek az eladások nem versenyeznek a behozatallal. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett uniós vállalatok általi kötött felhasználásra szánt mennyiségek elvben helyettesíthetők vásárolt üvegszállal, például akkor, ha piaci körülmények és/vagy pénzügyi megfontolások ilyen változást eredményeznének. Ezért ezeket a mennyiségeket bevonták az uniós piacelemzésbe. Még ha a kötött eladásokat kizárjuk is az elemzésből, az értékesítési tendenciák érdemben akkor sem módosulnak.
(95)
Az uniós gazdasági ágazat megkérdőjelezte az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítéseire vonatkozó átlagárakat, amelyeket az ideiglenes rendelet 10. táblázata foglal össze. Feltételezése szerint számítási hiba történt, és azt állította, hogy a figyelembe vett időszak során az eladási árakban bekövetkezett tényleges csökkenés az ott feltüntetett 2 %-nál jelentősebb volt. Tekintettel a fenti állításra, felülvizsgálták a mintavételbe bevont uniós gyártók uniós értékesítései átlagárának kiszámítását. A számítás ellenőrzött eladási árakon alapult, és a megállapíthatás szerint pontos volt. A fonalak termékkörből történő kizárását figyelembe véve azonban az átlagos eladási árakat a fonalakat kizárva újra kellett számítani, és az így kapott felülvizsgált átlagárak a fenti 11. táblázatban láthatók.
(96)
Két mintavételbe bevont gyártó megkérdőjelezett bizonyos, az általuk benyújtott nyereségességi adatokon végzett kiigazításokat. A vitatott kiigazítások a vállalaton belüli transzfereket, az elszámolásban és egyes rendkívüli elemekben történt módosításokat érintették, amelyek a Bizottság véleménye szerint szükségtelenül torzították a végső nyereségadatokat. A kiigazításokat azért kifogásolták, mert az érintett gyártók szerint ennek következtében fontos költségek nem jelennek meg, jóllehet azok felmerültek, és bizonyos esetekben még a dömpingelt behozatallal is összefüggésbe hozhatók. A két vállalat nyereségességi adatain végzett kiigazításokat felülvizsgálták, és azokat ezúttal is indokoltnak találták. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(97)
További állítások vagy észrevételek hiányában, és az (55)-(80) preambulumbekezdésben jelzett módosításokat figyelembe véve az ideiglenes rendelet (66)-(86) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket jóváhagyják.
5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(98)
További állítások vagy észrevételek hiányában jóváhagyták az ideiglenes rendelet (87)-(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal hatása
(99)
Egyes felek megismételték azon állításukat, amely szerint figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyiségét és árait, nincs okozati összefüggés az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az érintett behozatal között. Különösen azt hangsúlyozták, hogy az ilyen jellegű behozatal átlagos importára lényegében állandó maradt a figyelembe vett időszak során, valamint hogy az uniós gazdasági ágazat 2007-ben és 2008-ban, amikor a kínai behozatal mennyisége a legnagyobb mértékben emelkedett, meg tudta tartani az elérendő haszonkulcshoz közeli nyereségesség szintjét.
(100)
Ezekre az állításokra az ideiglenes rendelet (94) és (95) preambulumbekezdése már választ adott, és e preambulumbekezdéseket a javaslat megerősíti. Továbbá, ahogy az az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében is szerepel, nem lehet az okozati összefüggés megtörésére következtetni egyszerűen az alapján, hogyan változik a figyelembe vett időszak egy bizonyos szakaszában vizsgált, kis számú kármutató; ellenkezőleg, valamennyi kármutatónak a figyelembe vett időszak egésze során történt átfogó változását kell értékelni. Az ideiglenes elemzés már rámutatott arra, hogy az érintett termék behozatala a figyelembe vett időszak során áresést okozott az uniós piacon, és a vizsgált időszakban jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért még a viszonylag erőteljes kereslettel jellemzett időszakokban, például 2007-ben és 2008-ban sem volt lehetősége arra, hogy elérje a nyereségesség szükséges szintjét. A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése ezzel szemben egyre nőtt, a legnagyobb mértékben 2007-ben, amikor az üvegszálból készült termékek uniós piaca számottevően növekedett. Ez az agresszív piacszerzési stratégia, vagyis hogy következetesen az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálva értékesítettek, a vizsgált időszak előtt csak azért nem rontotta súlyosan az uniós gazdasági ágazat nyereségességét, mert a viszonylag magas uniós fogyasztás enyhítette a kárt okozó dömping hatását. A vizsgált időszakban történt fejlemények azonban megerősítik, hogy a piaci körülmények romlásával azonnal nyilvánvalóvá váltak a dömpingelt behozatal által okozott jelentős károk hatásai. A (99) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért el kell utasítani.
2. Az egyéb tényezők hatásai
(101)
A fonalak termékkörből való kizárását figyelembe véve a behozatali adatokat felül kellett vizsgálni a következők szerint:
18. táblázat
Egyéb országokból származó import
Ország
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Norvégia
Mennyiség (tonna)
34 945
28 834
35 396
24 980
Piaci részesedés (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Törökország
Mennyiség (tonna)
28 946
24 928
20 511
18 523
Piaci részesedés (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Mennyiség (tonna)
16 757
15 821
12 145
8 726
Piaci részesedés (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajzia
Mennyiség (tonna)
9 541
25 569
35 118
12 601
Piaci részesedés (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Átlagár/tonna (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Tajvan
Mennyiség (tonna)
9 043
9 919
8 791
6 996
Piaci részesedés (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Átlagár/tonna (EUR)
928
925
928
854
India
Mennyiség (tonna)
4 363
11 227
3 741
5 353
Piaci részesedés (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Koreai Köztársaság
Mennyiség (tonna)
6 277
4 845
13 918
5 112
Piaci részesedés (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japán
Mennyiség (tonna)
21 142
9 498
9 949
3 710
Piaci részesedés (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexikó
Mennyiség (tonna)
1 017
2 977
1 803
1 763
Piaci részesedés (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Átlagár/tonna (EUR)
364
729
977
1 033
Kanada
Mennyiség (tonna)
3 930
3 096
2 123
2 029
Piaci részesedés (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Más országok
Mennyiség (tonna)
6 787
12 923
6 899
7 092
Piaci részesedés (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Az USA-ból és Tajvanból származó behozatali mennyiségeken kívül, amelyek az ideiglenes rendelet 17. táblázatában szereplő mennyiségekkel összehasonlítva kb. 35 %-kal csökkentek (a vizsgált időszakban), a többi országból érkező behozatalt a jelek szerint csupán elenyésző mértékben érinti a fonalak kizárása.
(103)
Számos érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem a gazdasági válság okozta - illetve hogy az okozott kár fő oka a gazdasági válság volt, míg a Kínai Népköztársaságból származó behozatal legfeljebb egy másodlagos tényezőt jelentett. Ezzel kapcsolatban azzal érveltek, hogy összefüggés van a fogyasztás és a nyereségesség között, valamint hogy a nyereségesség csak a kereslet összeomlása után esett vissza. Ezzel egyidejűleg azt állították, hogy egyrészről az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, eladási árai és nyereségessége, másrészről pedig a kínai behozatal uniós piaci részesedése és eladási árai között nincs összefüggés. Kijelentették továbbá, hogy a Bizottság nem mérte fel megfelelően a gazdasági visszaesés uniós fogyasztásra gyakorolt káros hatásait, és ezért megsértette az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdését.
(104)
A fenti állítás első felét az ideiglenes rendelet (99)-(102) preambulumbekezdése részletesen tárgyalta. Az igazság az, hogy megvizsgálták, milyen szerepet játszott a gazdasági válság az okozott kárban, és az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése elismeri, hogy a gazdasági visszaesés és a kereslet zsugorodása kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot, és hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ugyanakkor ez nem csökkenti az olcsó dömpingelt kínai behozatalnak a figyelembe vett időszak során az uniós piacra gyakorolt káros hatásait. Ez tehát azt jelenti, hogy bár a vizsgált időszak során bekövetkező gazdasági válság tovább súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot ért károkat, de a kárt, amely az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentősnek minősül, mindenféleképpen a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal okozta. Az állítást ezért elutasították.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(105)
Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. A fentieket figyelembe véve és további, még nem tárgyalt észrevételek hiányában megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(106)
Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó és a (117)-(119) preambulumbekezdésben összefoglalt következtetéseit.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(107)
Figyelembe véve a felek észrevételeit, a Bizottság további elemzést folytatott le az uniós érdekkel kapcsolatos valamennyi érvelés tekintetében.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(108)
A panaszosok elismételték, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a jövőben is életképes maradjon és működni tudjon, mivel a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által okozott árcsökkenés kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat eladásaira, nyereségességére és befektetési képességére. További konkrét észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (122)-(126) preambulumbekezdését.
2. A független uniós importőrök érdeke
(109)
További konkrét észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (127) és (128) preambulumbekezdését.
3. A felhasználók érdeke
(110)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően több olyan felhasználó és felhasználói szövetség is jelentkezett és élt észrevételekkel, amelyek az ideiglenes szakaszban nem hallatták a hangjukat.
(111)
Több felhasználó is az ideiglenes rendeletben már elemzett kérdésekre vonatkozó általános észrevételeket ismételte el anélkül, hogy új információkkal vagy az ilyen állításokat indokoló további bizonyítékokkal szolgált volna. Néhány egyéb kérdésben azonban új információk érkeztek, amelyeket ezt követően elemzésnek vetettek alá.
(112)
Számos érdekelt fél azzal érvelt, hogy a felhasználók részéről tanúsított együttműködés nem tükrözi az ágazat összetett jellegét, és hogy a legtöbb felhasználó olyan kis- és középvállalkozás, amelyek a helyzetét és az álláspontját az uniós érdek elemzése során figyelmen kívül hagyták.
(113)
Ezzel kapcsolatban először arra kell emlékeztetni, hogy tizenhárom felhasználó válaszolt a kérdőívre, és több további felhasználó kiegészítő észrevételeket nyújtott be. Ezenfelül több, a felhasználókat képviselő szövetség is közölte észrevételeit. Ezen érdekelt felek többsége meghallgatás keretében is ismertette álláspontját. A számoknak a fonalak termékkörből való kizárása által indokolt kiigazítását követően az érintett termék behozatalának körülbelül 24 %-a származott az együttműködő felhasználóktól. Ez az együttműködés reprezentatívnak minősül.
(114)
Mindazonáltal el kell ismerni, hogy a legtöbb felhasználói kérdőívet kitöltő felhasználók többsége nagyvállalat volt. Éppen ezért ezzel kapcsolatban a Bizottságnak a ténylegesen megvalósult együttműködésre kell hagyatkoznia. Ugyanakkor úgy véli, hogy a különböző szövetségekkel (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) való együttműködésnek köszönhetően a kis- és középvállalkozások aggályai is elhangzottak, és figyelembe vették őket.
(115)
Több felhasználó és egy szövetség kifogásolta az üvegszál-feldolgozó iparágban foglalkoztatott személyek számára vonatkozó, az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében szereplő bizottsági értékelést. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében található bizottsági becslés szerint az üvegszálból készült termékeket felhasználó, többek között a további feldolgozott termékek gyártásával foglalkozó vállalatok uniós továbbfeldolgozó iparágában dolgozók száma 50 000-75 000 főre becsülhető. A fenti érdekelt felek azt állították, hogy ez a szám akár 200 000-250 000 fő is lehet, ezért felkérték őket e becsült értékek alátámasztására. Noha egy szövetség, az európai hajózási ágazaté, szolgált bizonyos háttéradatokkal a hajóépítési ágazatra vonatkozóan, nem nyújtott be olyan döntő bizonyítékot, amely az említett foglalkoztatási adatokat összefüggésbe hozná az érintett és a hasonló termékkel.
(116)
Mindenesetre az üvegszálat felhasználók érdekeinek ilyen általános adatok alapján történő meghatározása, amelyek az uniós gazdasági ágazat valamennyi szintjén foglalkoztatott összes főt magukban foglalják, ideértve a multinacionális vállalatoknak az üvegszálból készült termékekkel semmiféle kapcsolatban nem álló részlegeit is, megkérdőjelezné az uniós érdekre vonatkozó elemzés hitelességét.
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy ahogy azt az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdése kimondja, a Bizottság a vizsgált időszak alatt kínai üvegszálat alkalmazó vállalatok üvegszálat felhasználó részlegeinél dolgozó munkavállalók számát is megbecsülte, amely szerinte mintegy 27 000 fő. Ez a becslés olyan részletes adatok alapján készült, amelyeket a felhasználók nyújtottak be a kérdőívre adott, kifejezetten az említett részlegek uniós foglalkoztatásával kapcsolatos válaszukban. A becsléshez ezeket az adatokat összesítették, majd az összesített adatok alapján határozták meg az érintett termék vizsgált időszak során érkezett összes kínai behozatalát. Ehhez az együttműködő felhasználóknak az érintett termék vizsgált időszak során érkezett összes kínai behozatalában való részesedését vették alapul.
(118)
Végül azt is meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből történő kizárását követően a fenti becslést felül kellett vizsgálni. A felülvizsgálat eredményeképpen született becsült foglalkoztatási adat szerint mintegy 22 000 fő áll üvegszálat felhasználó részlegek alkalmazásában.
3.1. A vámköltség hatása a felhasználók nyereségességére
(119)
Számos felhasználó állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (132)-(136) preambulumbekezdésében alábecsülte az ideiglenes dömpingellenes vámnak az európai felhasználó iparág nyereségességére, következésképpen pedig életképességére gyakorolt hatását. Azt állították, hogy a tényleges hatás jóval nagyobb, és hogy az ideiglenes vám szintje számos érintett uniós vállalkozás fennmaradását veszélyezteti.
(120)
Ezzel kapcsolatba meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendeletben végzett gazdasági értékelés a vizsgálatban együttműködő felhasználók által benyújtott gazdasági adatok alapján történt. Ez volt az egyetlen rendelkezésre álló, ellenőrizhető információ. Noha az értékelést igen sok felhasználó részéről érte kritika, csupán egyikük nyújtott be olyan kiegészítő információkat, amelyek segítségével pontosítani lehetett az elemzést. Mivel azonban ez az érdekelt fél fonalakat használ fel, ezért az általa szolgáltatott adatokat végül nem vették figyelembe a költségek hatásának elemzésében.
(121)
Olyan állítások is elhangzottak, amelyek szerint a kis- és középvállalkozásokat a meghatározott hatásnál nagyobb hatás éri. Ezzel kapcsolatban ugyanakkor csekély konkrét bizonyítékot szolgáltattak, mivel az ilyen felhasználók részéről hiányzik a teljes körű együttműködés. Az együttműködő felhasználók között olyan multinacionális vállalatok is voltak, amelyeket a vámok hatása feltehetően kismértékben érint. Ennek a számításban érvényesülő torzító hatásnak a kiküszöbölése érdekében ugyanakkor a Bizottság a végleges szakaszban a vállalatok egésze helyett csak az együttműködő felhasználók üvegszálat felhasználó részlegeire vonatkozóan határozta meg az átlagos költséghatást - lásd a (123) preambulumbekezdést.
(122)
A fonalak termékkörből való kizárását követően az ideiglenes szakaszban végzett értékelést felül kellett vizsgálni, kizárva az elemzésből a fonalat felhasználó vállalatokat. Az értékelés az alkalmazandó vámszintekre figyelemmel további módosításokat tett szükségessé (lásd a (139) preambulumbekezdést).
(123)
A fenti felülvizsgálatok alapján a vám felhasználó iparágra gyakorolt átlagos hatása a felhasználók üvegszálat felhasználó részlegei nyereségének megközelítőleg 0,5-2,3 %-át teszi ki. Ez a hatás jóval alacsonyabb lesz az ideiglenes szakaszban előre jelzett hatásnál, ha egyáltalán érezhető lesz, és kevéssé valószínű, hogy egy ilyen, a módosított vámtétel által okozott kismértékű önköltségiár-növekedés nem hárítható át egészben vagy legalább részben a vásárlókra.
(124)
Az önköltségi árak növekedésének átháríthatóságát illetően a panaszos információkkal szolgált a gyanták önköltségi árának alakulásáról. Ez a költségtöbblet meghatározó a felhasználók számára, és esetenként kiteszi a kompozit végtermékek önköltségi árának nagy részét. A benyújtott információk szerint, míg az üvegszálak eladási ára (a felhasználók önköltségi ára) rendkívül hosszú ideig állandó maradt, a gyanták ára ugyanebben az időszakban megduplázódott. A gyanták ára 2009 végén ismét jelentősen megugrott. E számottevő áremelkedések ellenére a felhasználók e kulcsfontosságú nyersanyag megvásárlásával és végtermékeik értékesítésével együtt továbbra is versenyképesek maradtak. Ezért feltételezhető, hogy önköltségi áraik növekedését legalább részben át tudták hárítani vásárlóikra. Ha egy ilyen jelentős önköltségiár-növekedést (részben) át lehet hárítani a vásárlókra, semmi sem indokolja, miért ne lehetne ezt megtenni a kár megszüntetéséhez szükséges szint mértékében az üvegszálra kivetett dömpingellenes vám esetében is.
(125)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos felhasználók - többek között a globális vállalatcsoportok - termelésüket az Unión kívülre helyezik és/vagy fogják helyezni, ami az uniós felhasználóknál munkahelyek megszűnéséhez vezethet; emellett hatást gyakorolhat a felhasználók vásárlóira és a műanyaggyártókra, amelyek az üvegszálat felhasználó, kompozitanyagokat gyártó felhasználók beszállítói is. A vámok kivetése azonban valamennyi köztes termékre, nem csupán az üvegszálakra nézve járhat ilyen következménnyel. A továbbfelhasználók akár még védelmet is kérhetnek a dömpingellenes eljárás keretében, ahogyan arra az üvegszál hálóból készült szövetek esetében már volt példa. Az említett hatáshoz hasonló hatások az alkalmazandó vámszintek miatt csupán csak kismértékben érvényesülnének (lásd a (139) preambulumbekezdést).
(126)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a vizsgálatban együttműködő és a bizottsági vizsgálatra alkalmas gazdasági adatokat benyújtó felhasználók egyikének fennmaradását sem veszélyezteti a javasolt intézkedések okozta költségnövekedés.
3.2. Az ellátás biztonsága
(127)
Számos felhasználó ismét jelezte, hogy veszélyben forog az uniós piac ellátásának biztonsága, és hogy a dömpingellenes intézkedések tovább rontottak a helyzeten. Állításukat olyan bizonyítékokkal támasztották alá, amelyek arra utaltak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudja a kívánt mennyiségben és árakon biztosítani az üvegszálellátás biztonságát a felhasználó iparág számára. Megállapították, hogy a Bizottság azon kijelentése, miszerint az EU elegendő kihasználatlan kapacitással rendelkezik a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal helyettesítéséhez, egyszerűsítő és megalapozatlan.
(128)
A kérdést további elemzésnek vetették alá. A panaszos ezenkívül új információkkal szolgált a gyártás mennyiségére, a kapacitáskihasználásra és a keresletre vonatkozóan. Az így kapott és megvizsgált információk megerősítették, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott egyes termékek ellátása nem volt megfelelő 2010 első felében a piac gazdasági válság utáni talpra állását követő készlethiány miatt. Mindeközben azonban az ideiglenes rendeletben ((145)-(149) preambulumbekezdés) is tükrözött elvárásokkal összhangban a keresletnövekedés a jelek szerint stabilizálódott, és a kapott bizonyítékok arra utalnak, hogy az uniós beszállítók 2010 során jelentősen növelték a közvetlenül rendelkezésre álló termelésüket. Rövid- és középtávon az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásának további növekedése várható. A panaszos olyan bizonyítékokat juttatott el a Bizottsághoz, amelyek arra utalnak, hogy számos nem uniós gyártó ország gyártási kapacitása is jelentősen megnőtt.
(129)
A fonalakra vonatkozó aktualizált gyártási és gyártókapacitási adatok kevésbé voltak biztatóak, és egy független piaci tanulmány is egyértelműen jelezte, hogy a fonalak esetében kedvezőtlenebb az ellátás helyzete. A fonalakat azonban kizárták a termékkörből, így a kérdés további jelentőséggel nem bír.
(130)
Számos felhasználó azt állította továbbá, hogy az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatala előtt egyes uniós gyártók bizonyos termékek árát jelentősen megemelték, és olyan gyakorlatot vezettek be, amely szerint a kiegészítő mennyiségekre vonatkozó felhasználói kérés esetén magasabb árat számítanak fel. Hozzátették, hogy egyes uniós gyártók a korábbi gyakorlattal ellentétben kizárólag rövid (1 évnél rövidebb) időre hajlandók szerződést kötni. Ezt bizonyítékokkal is alátámasztották, amelyek a felhasználók véleménye szerint arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes elfogadható áron biztosítani a piac által igényelt mennyiségeket.
(131)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően számítani kell az uniós piaci árak bizonyos mértékű növekedésére. Nem szokatlan jelenség, hogy az uniós gyártók is árat emelnek. Ami a rövid határidejű szerződéseket illeti, ezt a kérdést az eladó és a vevő között kell rendezni, és az nem feltétlenül az ideiglenes készlethiányhoz köthető, hanem számos más, a piacot befolyásoló tényezővel is magyarázható. Mindenesetre ahogy azt a fenti (128) preambulumbekezdés is kimondja, az üvegszál-ellátási helyzet a jelek szerint 2010-ben rendeződött. Mindezen okokból a fenti állításokat elutasítják.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(132)
A fentieket figyelembe véve az ideiglenes rendelet (150)-(151) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket jóváhagyják, és véglegesen megállapítják, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetése ellen.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(133)
A panaszos úgy érvelt, hogy az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os célhaszonkulcs rendkívül alacsony, és ismét hangot adott azon álláspontjának, miszerint 12-15 % közötti szint lenne indokolt, figyelembe véve, hogy az üvegszáliparág rendkívül tőkeintenzív. Azt állította, hogy ez a nyereségszint szükséges ahhoz, hogy a befektetések megfelelően megtérüljenek, és új befektetésekre nyíljon lehetőség. A fenti állítást azonban nem támasztotta alá meggyőző módon, ezért továbbra is az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os haszonkulcs alkalmazandó.
(134)
Ami a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározását illeti, ahogy azt a (71) preambulumbekezdés is kimondja, az áralákínálás kiszámítását érintő módszertani változásokat - azaz i) fonalak kizárása; a ii) terméktípusok csoportosítása; és a iii) behozatal utáni költségek kiigazítása - a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában is alkalmazták.
(135)
A fonalak kizárása és az egyes termékcsoportok (előfonatok, vágott szálak és szövedékek) jellemzőinek az okozott kár elemzése során történő figyelembevétele érdekében a Bizottság a mintavételbe bevont uniós gyártók által terméktípusonként külön benyújtott részletes pénzügyi adatokra támaszkodott. Az ideiglenes számításokhoz használt és a fonalakat is magukban foglaló átfogó adatok helyett a fő termékcsoportokra (előfonatok, vágott szálak és szövedékek) vonatkozó célzott pénzügyi adatokat vették figyelembe (lásd az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdését). Az így kapott számadat hűebben tükrözi a piaci helyzetet, és figyelembe veszi a felülvizsgált termékkört, valamint a lehetséges mértékben a fő terméktípusok egyedi jellemzőit.
(136)
A fenti változások azt eredményezték, hogy alaposan felülvizsgálták a kár megszüntetéséhez szükséges ideiglenes szintet.
2. Végleges intézkedések
(137)
A fentieket figyelembe véve megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkével összhangban az érintett termék behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.
(138)
Mivel a kár megszüntetéséhez szükséges szint alacsonyabb, mint a meghatározott dömpingkülönbözet, a végleges intézkedéseket a kár megszüntetéséhez szükséges szint alapján kell meghozni.
(139)
A fentiek alapján a megállapított vámtétel a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF ár százalékában kifejezve a következő:
Exportáló gyártó
Javasolt dömpingellenes vám (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Az összes többi vállalat
13,8
(140)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így a vám mértéke a vizsgálat során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhat ez a vámtétel; ezekre a termékekre „az összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(141)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételben részesülő vállalat hivatkozásának aktualizálásával.
(142)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(143)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a fonalakat kizárták a termékkörből (lásd a (13)-(24) preambulumbekezdést), a fonalak behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék behozatalára, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Az összes többi vállalat
13,8
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 7019 19 10 KN-kód (7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 és 7019191079 TARIC-kód) alá tartozó üvegszál fonal (kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál fonalakat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot) behozatalára a 812/2010/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket elengedik.
(2) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és az üveggyapotból készült szövedék kivételével az üvegszálból készült szövedék behozatalára a 812/2010/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken kívüli részét elengedik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 9-én.