PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
A TANÁCS 492/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 3.)
a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Indonéziából (a továbbiakban együtt: érintett országok) származó nátrium-ciklamát behozatalára.
2. JELENLEGI VIZSGÁLAT
2.1. FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM
(2)
A lejárati felülvizsgálat iránti kérelmet a Productos Aditivos S.A., az Unió egyetlen nátrium-ciklamát-gyártója nyújtotta be 2008. december 11-én.
(3)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
2.2. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA
(4)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, és 2009. március 10-én az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) (a továbbiakban: értesítés vizsgálat megindításáról) megindította a vizsgálatot az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.
2.3. VIZSGÁLATI IDŐSZAK
(5)
A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak (FI)) terjedt ki. A károkozás folytaásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3. A JELEN VIZSGÁLATBAN ÉRINTETT FELEK
(6)
A lejárati felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmet benyújtó uniós gyártót, az ismert importőröket, a szállítókat és felhasználókat, a Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártókat, valamint az érintett országok hatóságait.
(7)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek az eljárás megindításról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül, ám ilyen kérést egyik fél sem nyújtott be az Európai Bizottságnak.
(8)
A Bizottság minden, Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártónak küldött kérdőívet. Kínából két vállalat (mindkettő a Rainbow Rich Industrial Ltd. hongkongi vállalatcsoporthoz tartozik), valamint Indonéziából is két vállalat jelezte, hogy hajlandó együttműködni és válaszolni a dömpingre vonatkozó kérdőívre.
(9)
Kínából két további gyártó - a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - jelentkezett. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek a vállalatok nem dömpingeltek az Unió piacán. A Fang Da Food Additive (Shenzhen) és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) vállalatra ezért nem vonatkozik a jelenlegi lejárati felülvizsgálat.
4. A KAPOTT INFORMÁCIÓ ELLENŐRZÉSE
(10)
A Bizottság megkereste és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a károkozás folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az Unió érdekét. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
4.1.
EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBAN:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
valamint a kapcsolatban álló vállalat: Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).
4.2.
AZ INDONÉZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZATOT ALKOTÓ GYÁRTÓ:
-
Productos Aditivos S.A., Spanyolország.
4.4.
FÜGGETLEN IMPORTŐR/KERESKEDŐ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Németország.
4.5.
FELHASZNÁLÓ:
-
Schweppes International Ltd., Hollandia.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(11)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság dömpingellenes vámok kivetését javasolta a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára.
(12)
Az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a felek számára biztosítottak egy olyan időszakot, amely alatt - a nyilvánosságra hozatalt követően - ismertethették észrevételeiket.
(13)
A felek által szóban és írásban benyújtott észrevételeket figyelembe vették, megvizsgálták, és a végső megállapításokat adott esetben azoknak megfelelően módosították.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. ÉRINTETT TERMÉK
(14)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel: ez a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód alá sorolt, Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
Amint az eredeti vizsgálat megállapította, a jelenlegi felülvizsgálat pedig megerősítette, a nátrium-ciklamát az Unióban és sok más országban alacsony kalóriatartalmú és diétás élelmiszerek és italok előállításához használt édesítőszerként engedélyezett élelmiszer-adalék. Az élelmiszeripar, valamint az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszert előállítók széles körben használják adalékanyagként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja.
2. HASONLÓ TERMÉK
(16)
Mint az eredeti vizsgálat keretében, most is kimutatták, hogy a Kínában és Indonéziában gyártott és az Unióban értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik a kérelmező által előállított és az Unió piacán értékesített termékkel, illetve - a rendes értéknek Kína vonatkozásában történő megállapítása érdekében az analóg ország szerepét is betöltő - Indonéziában előállított és a hazai piacon értékesített termékkel.
(17)
Ezért mindezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK
(18)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések lejárata a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (PGE) nem kerül ismételten elbírálásra.
(19)
Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt az általános módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat során, amennyiben a körülmények nem változtak. A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapításához az általános gyakorlat szerint a felülvizsgálati időszak négy hónapjának (mindig az egyes negyedévek utolsó hónapjának) adataiból vettek mintát az ügyletekből. Az eredményt egyéb ügyletek elemzésével is ellenőrizték. Egyik gazdasági szereplő sem kifogásolta ezt a módszert.
(20)
Az Eurostat-adatok azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 3 000-5 000 tonna érintett terméket importáltak az Unióba. Ennek több mint 90 %-a Kínából, a maradék pedig Indonéziából származott. Egyéb országokból gyakorlatilag nem vettek nyilvántartásba behozatalt.
2. DÖMPINGELT BEHOZATAL A VIZSGÁLATI IDŐSZAKBAN
2.1. KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
2.1.1. Analóg ország
(21)
Azokat a vállalatokat kivéve, amelyeknek piacgazdasági elbánást biztosítottak az eredeti vizsgálatban, a rendes értéket Kína vonatkozásában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg.
(22)
Az előző vizsgálat során Indonéziát választott ák a Kínára alkalmazható rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak.
(23)
Erre a választásra a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben tett javaslatot, az érdekelteknek pedig nem volt ellenvetésük a megadott határidőn belül.
(24)
A kínai árak helyett ésszerű választásnak tekintették az indonéz árakat alapul venni, mivel Indonézia hazai piacán verseny uralkodik, egyre nagyobb arányú a Kínából származó behozatal, és legalább hat gyártó is működik. Emellett úgy tűnik, hogy a vizsgált terméket kizárólag az Unióban, a Kínában és Indonéziában gyártják. A jelenlegi vizsgálat során semmi nem bizonyította ennek az ellenkezőjét.
(25)
Ezért a jelenlegi vizsgálat keretében Indonézia töltötte be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét.
2.1.2. Együttműködő kínai exportáló gyártók
2.1.2.1. Előzetes megjegyzések
(26)
Mint a (8) preambulumbekezdésben is szerepel, ebben a felülvizsgálatban két olyan gyártó működött együtt, amely a Rainbow Rich Industries hongkongi székhelyű vállalatcsoporthoz tartozik. A felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló export több mint felét képviselték. Figyelmen kívül hagyva az eljárásban nem érintett vállalatok termelését és értékesítési volumenét, az együttműködő gyártók a kínai össztermelés több mint háromnegyedét, a kapacitásnak pedig csaknem a felét képviselték. Az Unióba irányuló exportnak több mint a 80 %-a származott tőlük. Tekintettel az együttműködés mértékére, az együttműködő exportőröktől származó részletes információk szolgáltak információforrásul a Kínából származó, károkat okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez.
(27)
Az egyik együttműködő, a Golden Time Enterprises (Shenzhen), jelentős mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt, míg testvérvállalata, a Jintian Enterprises (Nanjing), az intézkedések elrendelése óta nem exportál az Unióba. A nem exportáló vállalatnál - Jintian Enterprises (Nanjing) - lebonyolított helyszíni ellenőrző látogatás során gyűjtött adatok alapján azonban részletesebb bepillantást vált lehetővé a kínai belföldi piac viszonyaiba, ahol a vállalat jelentős piaci részesedéssel és a meglévő kapacitás nagy részével rendelkezik.
(28)
A vizsgálat során az egyik kínai vállalat azt állította, hogy a jelentős hazai gyártók rendszeres találkozókon egyeztetik a kínai hazai piacra vonatkozó viszonyítási árat. Figyelembe véve az említett gyártók erőfölényét, úgy tűnik, hogy ezzel a mechanizmussal képesek viszonylag magas szinten tartani az árakat a kínai hazai piacon.
2.1.2.2. Rendes érték
(29)
A Golden Time Enterprises (Shenzhen) esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.
2.1.2.3. Exportár
(30)
A Golden Time Enterprises (Shenzhen) által az Unió viszonylatában alkalmazott exportár az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt, megfelelően kiigazítva.
2.1.2.4. Ár-összehasonlítás
(31)
Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a tisztességes összehasonlítás céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a hitelek, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően.
2.1.2.5. Dömpingkülönbözet
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta ki, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az eredeti vizsgálat által megállapítottnál lényegesen nagyobb mértékű dömpingre került sor. A dömpingkülönbözet súlyozott átlaga az uniós határra, CIF paritáson számított érték százalékában kifejezve a Golden Time Enterprises esetében meghaladta a 30 %-ot.
2.1.3. Egyéb kínai exportáló gyártók
2.1.3.1. Előzetes megjegyzések
(33)
A Kínából érkező egyéb behozatal az uniós fogyasztás kevesebb mint 5 %-át tette ki.
(34)
A Bizottság a további kínai exportáló gyártókra vonatkozó következtetéseit a vizsgálat során gyűjtött adatokra és az Eurostat hivatalos statisztikáira alapozta.
2.1.3.2. Rendes érték
(35)
A nem együttműködő kínai exportőrök esetében a rendes értéket az együttműködő indonéz gyártók által független vevők esetében alkalmazott belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki.
2.1.3.3. Exportár
(36)
Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő kínai exportőrök esetében az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Egyéb megbízhatóbb információk hiányában ez a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF paritáson számított átlagos importárakhoz történő viszonyítással történt.
2.1.3.4. Ár-összehasonlítás
(37)
A exportáraknak a többi kínai exportőr esetében kapott súlyozott átlagát összehasonlították az ellenőrzött indonéz gyártók rendes értékének súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.
(38)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően. Megbízhatóbb információk hiányában a kiigazításokat az együttműködő kínai exportáló gyártó ellenőrzött költségeire alapozták.
2.1.3.5. Dömpingkülönbözet
(39)
A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel a (35) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított rendes érték meghaladja a (36) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított exportárat. Az így kapott eredmények arra mutatnak, hogy az intézkedések hatálybalépése óta a dömpingelés gyakorlata egyértelműen folytatódott, és a dömpingkülönbözet meghaladta az 5 %-ot.
2.1.4. Következtetés a Kínából származó dömpingről
(40)
A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején folytatódott a Kínából származó dömpingelt kivitel.
2.2. INDONÉZIA
2.2.1. Előzetes megjegyzések
(41)
Mint a (8) preambulumbekezdésben szerepel, két gyártó működött együtt a felülvizsgálatban: a PT Golden Sari és a PT Tunggak Waru Semi. A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportnak 40-60 %-át képviselték (4).
(42)
A Bizottság által gyűjtött adatokból világossá vált, hogy az érintett terméket Indonéziában még legalább további négy gyártó állítja elő. Az említett adatok szerint az együttműködő gyártók az indonéz össztermelésnek és -kapacitásnak körülbelül az egyharmadát képviselik. Ebben a felülvizsgálatban Indonézia együttműködésének mértéke tehát alacsony volt.
(43)
A fentiekre tekintettel, valamint az alaprendelet 18. cikke szerint a nem együttműködő indonéz exportáló gyártók esetében a belföldi árakra, az egyéb országokba irányuló kivitel exportáraira, valamint az indonéz termelésre és kapacitásra vonatkozó információk az elérhető legjobb adatokon alapultak, beleértve a panaszt és a nyilvánosan hozzáférhető információkat. Az érintett indonéz hatóságokat értesítették a 18. cikk alkalmazásáról, valamint ennek okairól. Az indonéz hatóságoktól e tekintetben nem érkezett észrevétel.
(44)
A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő közül csak az egyik, a PT Golden Sari exportált az Unióba. A PT Tunggak Waru Semi esetében nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel ez a vállalat a felülvizsgálati időszakban nem exportált az Unióba; az adatait mindazonáltal fel lehetett használni arra, hogy többek között a termelésre, a kapacitásokra és a harmadik piacokra irányuló kivitelre vonatkozó információkat szerezzenek, amelyek révén részletesebb bepillantást lehetett nyerni az indonéz belföldi és exportpiacok viszonyaiba.
2.2.2. Együttműködő indonéz exportáló gyártók
2.2.2.1. Rendes érték
(45)
A PT Golden Sari esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.
2.2.2.2. Exportár
(46)
A PT Golden Sari esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt, független uniós vevők által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
2.2.2.3. Ár-összehasonlítás
(47)
Az érintett termék vonatkozásában összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az Unióba irányuló kivitel exportárainak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.
(48)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.
2.2.2.4. Dömpingkülönbözet
(49)
A rendes érték és az exportár összehasonlításának eredménye azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a PT Golden Sari vállalat nem folytatott dömpingelt értékesítést.
2.2.3. Egyéb indonéz exportáló gyártók
2.2.3.1. Előzetes megjegyzések
(50)
Amint az a (43) preambulumbekezdésben említésre került, az Indonézia részéről tapasztalt kismértékű együttműködés következtében a nem együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg.
2.2.3.2. Rendes érték
(51)
A rendes értéket a két együttműködő gyártó esetében kiszámított rendes értékek súlyozott átlagaként számították ki.
2.2.3.3. Exportár
(52)
Egyéb megbízhatóbb információk hiányában a nem együttműködő vállalatok esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF-paritáson számított átlagos importár alapján határozták meg.
2.2.3.4. Ár-összehasonlítás
(53)
Az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel exportárainak így kapott súlyozott átlagát az együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a rendes érték gyártelepi paritáson megállapított súlyozott átlagával hasonlították össze.
(54)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a kezelés, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.
2.2.3.5. Dömpingkülönbözet
(55)
A fentiek szerint megállapított rendes érték és exportárak összehasonlítása dömpingre utalt. A CIF uniós határparitáson számított importár százalékaként megállapított dömpingkülönbözet közel 30 % volt.
2.2.4. Következtetés az Indonéziából származó dömpingről
(56)
A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején az indonéz gyártók jelentős részének esetében folytatódott a dömpingelt kivitel.
3. A BEHOZATAL ALAKULÁSA AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN
(57)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésévek összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Indonéziával szemben bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges lejáratát követően valószínű-e, hogy a dömping megismétlődik.
(58)
Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, a Bizottság megvizsgálta az exportőrök körülményeiről és a piaci viszonyokról rendelkezésre álló információkat. Az elemzés elsősorban az együttműködő gyártók által a kérdőívre adott válaszokban szolgáltatott és a helyszíni ellenőrző látogatások során ellenőrzött információkon alapult. Egyéb információforrásokat is felhasználtak, mint például az Eurostat importstatisztikáit, valamint az érintett országok hivatalos export- és piaci statisztikáit.
3.1. KÍNA
3.1.1. Előzetes megjegyzések
(59)
A fenti (26) preambulumbekezdés szerint az együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt a kínai termelés több mint háromnegyedét képviselték. A magas együttműködési arány miatt közvetlenül az exportáló gyártóktól lehetett megbízható információkat szerezni az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kivitelére vonatkozóan. Mindkét ellenőrzött gyártótól gyűjtöttek a kínai piacra vonatkozó adatokat.
(60)
Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatoktól származó dömpingelt kivitel az eredeti vizsgálat során megállapítottnál lényegesen magasabb szinten folytatódott.
3.1.2. Kihasználatlan kapacitások és készletek
(61)
A Bizottság által a vizsgálat alatt gyűjtött adatok szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának. A vizsgálat azt mutatta, hogy Kínában a belföldi fogyasztás valószínűleg nem venné fel ennek a többletkapacitásnak a jelentős részét.
(62)
Az egyik kínai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszak után jelentősen csökkenteni kívánja termelési kapacitását. Kézzelfogható bizonyítékkal azonban nem szolgált. Még ha ez elméletileg a kínai kapacitás csökkenéséhez vezethetne is, a többi kínai gyártót arra ösztönözné, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználtságának növelésével betöltse a Kína exportjában kialakuló űrt.
(63)
Továbbá az egyéb harmadik országok piacai is csak korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit. Először is több nagy ország (többek között az Egyesült Államok, India, Japán, Mexikó, Dél-Korea, valamint a Közép-Kelet egésze) szabályozási okokból nem importálja a terméket. Emellett a vizsgálat során gyűjtött információk szerint nem valószínű, hogy a nátrium-ciklamát további jelentős piacai (Dél-Amerika, Dél-Afrika és Ázsia) a közeljövőben jelentősen növekednének. Az Unió piaca ezért továbbra is a termék kulcsfontosságú piaca, amely nemcsak mérete miatt, hanem a termék behozatalára szolgáló jól ismert, kiforrott értékesítési csatornák megléte miatt is vonzó.
(64)
Végül azt kellett megvizsgálni, hogy a többletkapacitást fel lehet-e használni más termékek gyártására az érintett vállalatokon belül. Ez azonban nem valószínű, mivel az ellenőrzött gyártók nem gyártanak semmilyen más terméket jelentős mennyiségben, továbbá arra sincs bizonyíték, hogy a nátrium-ciklamátot előállító egyéb kínai gyártók könnyedén át tudnának állni más termékek gyártására.
(65)
Az előzőek arra utalnak, hogy az intézkedések lejárata esetén Kína valószínűleg folytatná az Unióba irányuló nagy volumenű exportját.
3.1.3. Az uniós és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(66)
A Bizottság megállapította, hogy a Kínából az Unióba érkező nagy volumenű behozatal értékesítési árai alacsonyabbak a Kína belföldi piacán alkalmazott áraknál. Figyelembe véve az említett behozatal mértékét és a kínai dömpingelt behozatal piaci részesedését, az említett behozatal eladási árait kell vonatkoztatási árnak tekinteni az Unióban: a piacra jelentős mennyiségekkel belépni kívánó egyéb kínai gyártók minden bizonnyal ezekhez az alacsony árakhoz igazodnának, és ezzel dömpingelésbe kezdenének.
3.1.4. A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(67)
A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel ellenőrzött exportárait az ellenőrzött kínai belföldi árakkal, hogy tovább vizsgálja, milyen lenne a kínai exportőrök árképzési magatartása az intézkedések lejárata esetén.
(68)
Megállapításra került, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai - az Unióba irányuló kivitel exportáraival összhangban - következetesen alacsonyabbak, mint a belföldi árak, ami Kína ezen ágazatában strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartást igazol.
3.1.5. Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árszint között
(69)
A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárait az Unióban érvényesülő árakkal, hogy megállapítsa, az intézkedések lejárata arra ösztönözné-e az exportőröket, hogy a kivitelt átirányítsák az Unióba.
(70)
A harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárai általában az uniós árszinten vannak. Ez azt támasztja alá, hogy a kínai exportőrök valószínűleg nem irányítanák át kivitelüket az Unióból más piacokra.
3.1.6. Következtetés Kínáról
(71)
A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a felülvizsgálatban érintett exportőrök továbbra is igen jelentős volumenben, dömpingáron exportálják az érintett terméket az Unióba. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Kínában a belföldi árak magasak, és semmi nem utal arra, hogy a közeljövőben csökkennének. Tekintettel a kínai exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az Unió piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy még nagyobb mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.
(72)
A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárata esetén a Kínából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.
3.2. INDONÉZIA
3.2.1. Előzetes megjegyzések
(73)
A (42) preambulumbekezdés kifejti, hogy az együttműködő gyártók az indonéz termelés és kapacitás kis hányadát képviselik, ezért a Bizottság a 18. cikket alkalmazta.
(74)
Arra is emlékeztetni kell, hogy a vizsgálat szerint a nem együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt is folytatták az Indonéziából származó dömpingelt kivitelt.
3.2.2. Kihasználatlan kapacitások és készletek
(75)
A felülvizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának. A fennmaradó szabad kapacitás még akkor is az uniós piac felének felelne meg, ha az együttműködő exportőrt figyelmen kívül kellene hagyni. A hivatalos indonéz statisztikák azt mutatják, hogy az indonéz gyártók szemmel láthatóan mind a belföldi, mind a nemzetközi piacon veszítenek piaci részesedésükből a kínai versenytársak agresszív árképzési politikája miatt. Ezért valószínű, hogy Indonézia rendelkezésre álló szabad kapacitása a közeljövőben még inkább növekedni fog.
(76)
Megvizsgálták, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitást lefoglalná-e a harmadik országoknak történő értékesítés, de mint a (63) preambulumbekezdésben is szerepel, a harmadik országok piacai előreláthatólag nem veszik fel jelentős mértékben a rendelkezésre álló többletkapacitást. Azt is megvizsgálták, hogy a többletkapacitást fel lehetne-e használni a belföldi piacon történő értékesítéssel. Azonban mint már fentebb is szerepelt, a hivatalos indonéz adatok szerint az indonéz gyártók belföldi piaci részesedése a kínai behozatal hatására csökken. Végül megvizsgálták a más hasonló termékek termelésére való átállás lehetőségét; a (64) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem valószínű, hogy a többletkapacitást ilyen módon fel lehetne használni.
(77)
Következtetésképpen az intézkedések lejárata esetén az Indonéziában rendelkezésre álló nagy (és egyre növekvő) kapacitás jelentős mértékben az Unió felé irányulna.
3.2.3. Az uniós és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(78)
Az indonéz belföldi piacon alkalmazott árak a kínai kivitel által az indonéz piacra gyakorolt fokozódó nyomás ellenére magasabbak, mint az Unió piacán alkalmazott árak. Tekintettel e meglehetősen egységes termék Unióba irányuló kínai behozatalának alacsony árszintjére, ezek az árak töltenék be a viszonyítási ár szerepét, amelyhez az indonéz exportőrök minden bizonnyal igazodnának - és ezzel dömpingelésbe kezdenének - az intézkedések lejárata esetén. Ez a megfontolás mind az együttműködő, mind a nem együttműködő exportőrökre vonatkozik.
(79)
Amennyiben az intézkedések kizárólag Indonézia tekintetében jártak le, Kína tekintetében azonban nem, ez az árak szempontjából még vonzóbbá tenné az Unió piacát az indonéz gyártók számára. Dömpingellenes vám nélkül növelhetnék áraikat, kiaknázva, hogy a kínai exportőröknek továbbra is kell dömpingellenes vámot fizetniük. Azt is hozzá kell tenni, hogy az eredeti vizsgálat tapasztalata szerint az árszintek és árkülönbségek szempontjából hasonló forgatókönyv esetén a kínai, illetve indonéz exportőrök közül az utóbbiak exportáltak jelentős volumenben az Unióba.
(80)
Végül azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések elrendelése után az Unióba irányuló indonéz export folyamatosan csökkent, ami azt a következtetést tűnik alátámasztani, hogy az indonéz exportőrök nem dömpingelt árakon nem tudnak vagy hajlandók jelentős mennyiségeket értékesíteni az Unió piacán.
3.2.4. A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(81)
Az együttműködő exportáló gyártók esetében a harmadik országokba irányuló kivitelükben alkalmazott ellenőrzött exportáraik magasabbnak bizonyultak az indonéz belföldi áraknál.
(82)
A nem együttműködő exportőrök esetében a vizsgálat során nem sikerült egyedi adatokat szerezni. Az összes indonéz exportra vonatkozó átlagos exportárakról rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztikák abszolút értékben pontatlannak tűnnek, mivel igen jelentős mértékben eltúlozzák az exportárakat. Mindazonáltal ugyanezen statisztikákból arra lehet következtetni, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai alacsonyabbnak tűnnek az Unióval szemben alkalmazott exportáraknál. Ez azt jelezheti, legalábbis a harmadik országokba irányuló indonéz export jelentős része esetében, hogy ez az értékesítés is dömpingelt módon történik. Az indonéz exportstatisztikák mindenesetre az exportvolumen drasztikus csökkenését jelzik, ami azt támasztja alá, hogy a jelenlegi árszinten az indonéz exportőröket a kínai verseny sújtja.
3.2.5. Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árak között
(83)
Az együttműködő gyártó esetében a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai általában magasabbnak bizonyultak az uniós árszintnél. A többi indonéz gyártót tekintve azonban a rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztika ezzel ellentétes képet fest. Ez azt jelzi, hogy az indonéz exportőrök jelentős részének esetében az értékesítés a harmadik országokba irányuló export esetében is dömpingelt módon történik.
(84)
Ez az árkülönbség az Unióba, illetve a világ többi részébe irányuló kivitel exportárai között azt támasztja alá, hogy az indonéz exportőröknek érdekében áll a kivitelt az Unióba irányítani. A Kínából származó behozatalra vonatkozó intézkedések lejárata esetén ez a következtetés még fokozottabban érvényesülne.
3.2.6. Következtetés Indonéziáról
(85)
A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy az Unióba és harmadik országok piacaira irányuló indonéz exportértékesítés jelentős mértékben dömpingáron történt, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Tekintettel az indonéz exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az EU piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné az indonéz exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.
(86)
A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárta esetén a Indonéziából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.
4. A NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEK
(87)
Az indonéz hatóságok a megadott határidőn belül nem reagáltak az értesítésre, miszerint a nem együttműködő gyártókra esetleg alkalmazzák a 18. cikket. A nyilvánosságra hozatalt követően azonban az indonéz hatóságok, valamint az egyik indonéz együttműködő gyártó azzal érvelt, hogy a két együttműködő indonéz gyártó az indonéz ipar jelentős részét képviseli. Az érdekelt felek véleménye szerint ennek következtében Indonézia együttműködésének mértékét jelentősnek kell tekinteni, és a 18. cikket nem kell alkalmazni. Továbbá a fent említett felek azt állították, hogy mivel a felülvizsgálati időszakban több indonéz gyártó nem exportált az Unióba, így nem állt módjukban együttműködni sem. Végül azt állították, hogy mivel az egyik együttműködő gyártó az indonéz export rendkívül nagy részét bonyolítja le, ezért ezeket az együttműködő gyártókat reprezentatívnak kell tekinteni, és mivel ennél a vállalatnál nem derült fény dömpingre, az intézkedéseket Indonézia esetében hatályon kívül kell helyezni.
(88)
Le kell szögezni, hogy a 18. cikket nem alkalmazták az együttműködő gyártókra, akiknek az adatait teljes mértékben figyelembe vették a vizsgálat során. Ami a 18. cikknek a többi indonéz gyártóra történő alkalmazását illeti, az előzőekből az következik, hogy mivel ezek a felek nem szolgáltak információval, a bizottsági szolgálatoknak nincs más választásuk, mint az, hogy a rendelkezésre álló legalkalmasabb tényekre támaszkodjanak. Emlékeztetni kell arra, hogy ahhoz, hogy a lejárati felülvizsgálatokban a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségét értékeljék, a bizottsági szolgálatoknak az exportőr ország ipara egészének állapotára vonatkozó elemeket is értékelniük kell, mint például a belföldi kapacitást, a termelést és az árakat, valamint a harmadik országokba irányuló exportot.
(89)
Mivel a nem együttműködő indonéz gyártó vállalatok az indonéz ipar nagy részét képviselik az Unióba irányuló export, valamint a termelés és a harmadik országokba irányuló export tekintetében, a Bizottság megerősíti a 18. cikk alkalmazását a nem együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a (43) preambulumbekezdésben leírtak szerint.
(90)
Ami az indonéz exportra vonatkozó intézkedések eltörlésére irányuló kérelmet illeti, meg kell jegyezni, hogy az indonéz hatóságok nem szolgáltak olyan adatokkal, amelyek megváltoztathatnák a Bizottságnak az együttműködő exportőr reprezentativitására vonatkozó következtetését, amely - mint a (41) preambulumbekezdésben is szerepel - a felülvizsgálati időszakban a teljes indonéz kivitel 40-60 %-ának felelt meg. Ezért nem lehetett úgy tekinteni, hogy az az együttműködő exportőr, amelyről bebizonyosodott, hogy nem folytatott dömpinget, a teljes indonéz kivitelt képviseli. Miként az (55) preambulumbekezdésben is szerepel, az indonéz kivitel fennmaradó részére dömpingelt áron került sor. Ennélfogva megerősítést nyert az a következtetés, miszerint az indonéz export azon részében a dömping folytatódott. Továbbá a dömping folytatódásának hiánya önmagában nem elegendő ok arra, hogy a dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyezzék, ha a megismétlődés valószínűsége megállapítást nyer, miként a jelen lejárati felülvizsgálatban is. Végeredményben annak alapján, hogy az együttműködő indonéz exportőr esetében nem történt dömping, az intézkedések hatályon kívül helyezésére irányuló kérést nem lehetett elfogadni.
(91)
Az indonéz hatóságok és az egyik indonéz együttműködő gyártó azt is kérte, hogy hozzák nyilvánosságra az Unióba irányuló teljes indonéz export adatait. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezeket az adatokat mutatószámokkal kellett helyettesíteni (lásd a (41) preambulumbekezdés lábjegyzetét), hogy az indonéz exportáló gyártót megvédjék a bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalától. A piac kis mérete és az érdekeltek korlátozott száma indokolja ezeknek az adatoknak a mutatószámokkal való helyettesítését. Összegezve, jó ok van az adatok bizalmas kezelésének fenntartására, ezért az Unióba irányuló teljes indonéz export adatainak nyilvánosságra hozatalára irányuló kérés nem elfogadható.
5. KÖVETKEZTETÉS A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGÉVEL KAPCSOLATBAN
(92)
A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínűleg mindkét, felülvizsgálat által érintett országból folytatódna a dömping.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(93)
Az Unióban a nátrium-ciklamátot kizárólag a kérelmező gyártó, a Productos Aditivos S.A. állítja elő. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
2. UNIÓS FOGYASZTÁS
(94)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az érintett termékből az Eurostat importstatisztikái szerint az Unióba behozott kumulált mennyiségen, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített teljes ellenőrzött mennyiségen alapultak. Figyelembe véve, hogy ezek az adatok két különböző forrásból származnak, és hogy a kérelmező forgalmi adatait titokban kell tartani, a fogyasztás alakulása az alábbiakban mutatószámok formájában szerepel.
(95)
A figyelembe vett időszakban a nátrium-ciklamát uniós fogyasztása 5 000 és 7 000 tonna közé esett. 2005 és 2006 között 6 %-kal, 2006 és 2007 között pedig 15 %-kal emelkedett. 2007 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal visszaesett.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
106
122
103
3. BEHOZATAL AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL
3.1. KUMULÁCIÓ
(96)
A Bizottság mérlegelte, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített kritériumok alapján összesítve kell-e értékelni. E cikk úgy rendelkezik, hogy amikor egyszerre több országból érkező termékek behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország behozatalának mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.
(97)
Ebben a tekintetben először is megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet minden egyes érintett ország tekintetében nagyobb volt a minimum százaléklábnál. Ezenkívül egyik ország dömpingelt behozatalának mennyisége sem elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében. Valójában a behozatal mennyisége Kína és Indonézia esetében a felülvizsgálati időszak uniós fogyasztásának hozzávetőleg 50 %-át tette ki. A behozatal mennyiségének kiszámításához a nem dömpingelt behozatalt kizárták.
(98)
A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a dömpingelt behozatalból származó termékek közötti verseny feltételei, valamint a dömpingelt behozatalból származó termékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételei hasonlók voltak. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott/értékesített nátrium-ciklamát származási helyüktől függetlenül versenyeznek egymással, mivel alapvető jellemzőik tekintetében hasonlók, fogyasztói szemszögből egymással helyettesíthetők, és azonos csatornákon forgalmazzák őket. A Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatalra, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó árak nagyságrendje hasonló volt. Ezenfelül az árakat a kereskedelem azonos szintjén összehasonlítva megállapítást nyert, hogy alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(99)
A fentiek fényében a Bizottság úgy vélte, hogy a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében említett valamennyi kritérium teljesül, és az említett behozatal hatását összesítve kell vizsgálni.
3.2. A DÖMPINGELT BEHOZATAL MENNYISÉGE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE
(100)
A Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
2. táblázat
Teljes dömpingelt behozatal
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
109
198
195
3. táblázat
A dömpingelt behozatal piaci részesedése
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
103
161
189
(101)
A figyelembe vett időszak alatt közel megkétszereződött a dömpingelt behozatal mennyisége, valamint piaci részesedése.
3.3. AZ ÉRINTETT TERMÉK BEHOZATALI ÁRÁNAK ALAKULÁSA ÉS ÁRKÉPZÉSE
3.3.1. Az árak alakulása
(102)
Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
4. táblázat
Átlagos dömpingelt importárak
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
103
104
99
(103)
A 4. táblázat forrásául a rendelkezésre álló statisztikai adatok, többek között az Eurostat szolgált. Az Unióba irányuló behozatal áraira jellemző általános tendencia 2007-ig növekedést mutat, majd a felülvizsgálati időszakban csökkenést a 2005-ös szint alá.
3.3.2. Alákínálás
(104)
Az alákínálás meghatározásához a Bizottság a kínai együttműködő exportáló gyártó által a vizsgálat során benyújtott információkat vette alapul az elemzésben. A vizsgálatban nem együttműködő egyéb kínai, illetve indonéz vállalatok esetében az alákínálást az Eurostat adataihoz való viszonyítás alapján állapították meg.
(105)
Az alákínálás kiszámításához alkalmazott módszer megegyezik az eredeti vizsgálat során alkalmazottal. Az exportáló gyártó dömpingellenes vámokat is magukban foglaló importárait a felülvizsgálati időszak során az azonos termékjellemzők súlyozott átlagai alapján összevetették az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait gyártelepi paritásra igazították, majd a CIF uniós határparitáson számított - a dömpingellenes vámokat és a behozatali vámokat is tartalmazó - importárakkal hasonlították össze. Ezt az ár-összehasonlítást a kereskedelem azonos szintjén, szükség esetén megfelelő kiigazítást alkalmazva, továbbá a visszatérítések és árengedmények levonását követően végezték el.
5. táblázat
Alákínálás
2008 (felülvizsgálati időszak)
Kína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Egyéb vállalatok
3,2 %
Indonézia:
-
Egyéb vállalatok
18,7 %
4. EGYÉB ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt (évente kevesebb mint 50 tonna), ezért nem lehetett hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
5. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
(106)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság megvizsgálta mindazokat a gazdasági tényezőket és mutatókat, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2005-től a felülvizsgálati időszakig befolyásolták.
(107)
A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat mutatószám formájában kell bemutatni.
5.1. TERMELÉS, TERMELÉSI KAPACITÁS ÉS KAPACITÁSKIHASZNÁLÁS
(108)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 2005-től a felülvizsgálati időszakig 13 %-kal csökkent. Mivel ugyanezen időszakban a termelési kapacitás nem változott, a kapacitáskihasználás a termelés alakulásának megfelelően 10 %-kal csökkent.
6. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Termelési kapacitás
100
100
100
100
Termelés volumene
100
106
88
87
Kapacitáskihasználás
100
106
88
87
5.2. ÉRTÉKESÍTÉS AZ UNIÓBAN
(109)
A 7. táblázat adataiból egyértelműen látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség csökkent. A helyzetet tovább élezi, hogy ugyanebben az időszakban az összfogyasztás 3 %-kal nőtt, ahogyan az 1. táblázatban látható. 2007 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen visszaesett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése. Ezzel szemben a Kínából és Indonéziából érkező összesített dömpingelt behozatal piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az uniós gazdasági ágazat csökkenő mennyiség mellett növelte az eladási egységárat. Összességében az uniós gazdasági ágazat nátrium-ciklamát-értékesítése az egységárak emelkedése ellenére is veszteséges maradt a felülvizsgálati időszakban.
7. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Az értékesítés volumene
100
93
81
72
Piaci részesedés
100
88
66
70
Eladási egységár
100
100
108
123
5.3. KÉSZLETEK
(110)
2005 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben ingadozott az uniós gyártó készletszintje: a figyelembe vett időszak alatt közel felére esett vissza.
8. táblázat
Mutatószám
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Készlet (tonna)
100
113
29
53
5.4. NYERESÉGESSÉG
(111)
Az összességében véve kis mértékű javulás ellenére az Unió gazdasági ágazatának nyereségessége a teljes figyelembe vett időszak alatt egységesen negatív maradt.
5.5. FOGLALKOZTATÁS, TERMELÉKENYSÉG ÉS BÉREK
(112)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás 19 %-kal csökkent a vizsgált időszakban. Az alkalmazottak termelékenysége (a termelt tonnaszám osztva az alkalmazottak számával) növekedett. A figyelembe vett időszakban 5 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos munkaerőköltség.
9. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Foglalkoztatás
100
88
91
81
Egy alkalmazottra eső munkaerőköltség
100
99
81
105
Termelékenység (alkalmazottanként)
100
121
97
107
5.6. BERUHÁZÁSOK ÉS A BERUHÁZÁSOK MEGTÉRÜLÉSE
(113)
A figyelembe vett időszakban a beruházások közel ötven százalékkal visszaestek, ami az uniós gyártó összességében negatív helyzetét tükrözi. Az egyedüli uniós gyártó nettó nyereségének és állóeszközei könyv szerinti bruttó értékének arányában kifejezett beruházásmegtérülési szint a nyereségesség alakulását tükrözi, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 80 %-kal esett vissza.
10. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Beruházás
100
44
7
53
A beruházás megtérülése
100
54
20
21
5.7. PÉNZÁRAMLÁS ÉS TŐKEBEVONÁSI KÉPESSÉG
(114)
Az uniós gazdasági ágazat pénzáramlását csak az uniós gazdasági ágazat tevékenységének egészével összefüggésben lehet értékelni. 2005-ben a pénzáramlás kis mértékben pozitív maradt, de a következő időszakban romlott, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében negatívvá vált. A figyelembe vett időszakban elszenvedett veszteségek miatt az uniós gazdasági ágazat számára a tőkebevonás is nehezebbé vált.
5.8. A DÖMPING MÉRTÉKE
(115)
A felülvizsgálati időszakban mindkét érintett országból folytatódott a dömpingelt kivitel, ez alól csak az együttműködő indonéz exportáló gyártó jelentett kivételt. Figyelembe véve a kivitel teljes mennyiségét, valamint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árait, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.9. A KORÁBBI DÖMPING OKOZTA KÁROK HELYREÁLLÍTÁSA
(116)
A Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatala ellen 2004 márciusában vezettek be dömpingellenes intézkedéseket. Ezen időszakban az uniós gyártók helyzetének még csak részleges helyreállása volt megfigyelhető, ahogy az a fenti adatokból is kiderül.
5.10. KÖVETKEZTETÉS A KÁRRÓL
(117)
Az Unió piacán jelentősen megnőtt a Kínából és Indonéziából származó, alacsony árú behozatal. Az uniós gazdasági ágazat egyes kármutatói a helyreállítás jeleit mutatják, mások viszont negatív változásra utalnak.
(118)
Figyelembe véve az egyedüli uniós gyártó összességében romló helyzetét, valamint a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal nagyságrendjét, továbbá azt, hogy jelentős alákínálásra derült fény, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat súlyos kárt szenvedett.
6. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA, VALAMINT AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA
6.1. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA
(119)
A fent (a (100) preambulumbekezdésben) kifejtettek szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített mennyisége és piaci részesedése csaknem megduplázódott a figyelembe vett időszakban. Mindkét érintett ország esetében jelentős alákínálásra is fény derült. Figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlásának, illetve a Kínából és Indonéziából származó összesített dömpingelt behozatal jelentős növekedésének egyértelmű időbeli egybeesését, ez a behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az Unió piacán nőtt a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal részaránya, és az uniós gyártó korábbi piaci részesedésének jelentős részét elhódította.
6.2. EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA
(120)
A Bizottság elemezte, hogy a dömpingelt behozatalon kívül bármilyen egyéb ismert tényezőnek lehetett-e kihatása az uniós gyártó által folyamatosan elszenvedett kárra, annak érdekében, hogy az ilyen tényezők által előidézett kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatal hatásának.
6.2.1. A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal hatása
(121)
A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal mennyisége folyamatosan csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ennek a behozatalnak az árai következetesen magasabbak voltak a dömpingelt behozatal árainál. Mindezek alapján megállapítható, hogy a Kínából és Indonéziából származó, nem dömpingelt behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
6.2.2. Exportpiaci teljesítmények
(122)
Az uniós exportőr Unión kívüli exportértékesítése a teljes forgalmának kevesebb mint 25 %-át tette ki. Az Unió-beli értékesítéssel ellentétben az exportértékesítés nyereségessége javult a figyelembe vett időszakban, ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
6.2.3. A nyersanyagárak ingadozása
(123)
A nátrium-ciklamát nyersanyagai áringadozásának is lehetett negatív hatása az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. Ez a tény azonban önmagában nem elegendő ahhoz, hogy megszakítsa az okozati viszonyt az elszenvedett kár és a dömpingelt behozatal között. Az utóbbit ugyanolyan mértékben kellett, hogy érintsék a nyersanyagárak változásai, mint az uniós gyártó költségei, mivel szorosan összefüggnek az olaj és a karbamid árával.
6.2.4. A fogyasztói szokások változásai
(124)
A fogyasztói szokásoknak az új termékek piaci bevezetésével együtt járó megváltozása nem gyakorolt megfigyelhető hatást a nátrium-ciklamát fogyasztására. Valójában úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamát és ezek az új termékek közvetlenül nem helyettesítik egymást.
6.3. KÖVETKEZTETÉS
(125)
A Bizottság mindezek alapján arra következtet, hogy a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nem volt más olyan tényező, amely megszakította volna ezt az okozati viszonyt.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÁLLAPOTÁT AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN BEFOLYÁSOLÓ, ELŐREVETÍTETT MENNYISÉGI ÉS ÁRHATÁSOK
(126)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint felmérték a felülvizsgálatban érintett országokból származó behozatalt, hogy megállapítsák, fennáll-e a károkozás folytatódásának valószínűsége.
(127)
Ami a hatályos intézkedések hatályvesztésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását illeti, a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a fenti összegzésben szereplő összetevőkkel egyetemben az alábbi tényezőket vizsgálták meg.
1.1. KÍNA
(128)
Amint a fenti (40) preambulumbekezdésben levont következtetésben is szerepel, Kínából a felülvizsgálatban érintett exportőrök által lebonyolított kivitelre továbbra is dömpingelt árakon kerül sor. Úgy tűnik, az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.
(129)
A Kínában rendelkezésre álló kapacitások elemzése szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának (lásd a (61) preambulumbekezdést). Az egyéb harmadik országok piacai is csupán korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit (lásd a (63) preambulumbekezdést). Ezért az intézkedések lejárata esetén ez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségű kivitelt irányítsanak dömpingáron az Unió piacára (lásd a (65) preambulumbekezdést).
(130)
A megfigyelt jelentős mértékű dömping és alákínálás arra utal, hogy a fent említett mennyiségek Unióba irányuló kivitele jelentősen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne.
(131)
Az ilyen mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes előidézni az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását. Egy ilyen forgatókönyv eredményeként minden valószínűség szerint még nyomottabbak lennének az uniós gazdasági ágazat árai és/vagy alacsonyabb a termelésének és értékesítésének szintje. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlana, ami a kár fokozódásához vezetne. Ilyen fejlemények esetén az egyedüli uniós gyártó valószínűleg meg is szűnne.
1.2. INDONÉZIA
(132)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban folytatódott az Indonéziából származó dömping. A felülvizsgálat alatt az is megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának, és a közeljövőben valószínűleg még tovább növekszik (lásd a (75) preambulumbekezdést). Mivel semmi nem utal arra, hogy az egyéb harmadik országok piacai vagy a belföldi piac fel tudná venni ezt a többletkapacitást, ennek eredményeként az intézkedések lejárta esetén növekedhet az Unióba irányuló, alacsonyabb árú kivitel.
(133)
Kínához hasonlóan a megállapított számottevő dömping és alákínálás azt jelzi, hogy az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel lényegesen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne. Hasonlóképpen, a mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes lenne előidézni az uniós gyártó már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását, és valószínűleg az egyedüli uniós gyártó megszűnéséhez vezetne. Csakúgy mint Kína esetében, az egyéb harmadik országokba irányuló indonéz kivitel is jellemzően dömpingelt kivitelnek tűnik, amennyiben az árak alacsonyabbak az Európai Unióba irányuló kivitel árainál, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.
2. KÖVETKEZTETÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGÉRŐL
(134)
Az uniós gazdasági ágazat már hosszú évek óta szenved a dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(135)
Amint az fent megállapításra került, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a károkozás folytatódása már önmagában is egyértelműen jelzi annak a valószínűségét, hogy a károkozás a jövőben is folytatódni fog, ez pedig az intézkedések további fenntartását indokolja.
(136)
A behozatalra vonatkozó megállapítások azt mutatják, hogy a nagy mennyiségű, dömpingelt árú behozatal valószínűleg folytatódni fog, továbbá az árlenyomó hatás várhatóan fokozza majd a dömpingelt behozatal és az Unióban előállított nátrium-ciklamát közötti versenyt. A vizsgálat nem azonosított egyetlen olyan tényezőt sem, amely képes lenne megtörni a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás közötti erős okozati kapcsolatot.
(137)
Az intézkedések megszüntetése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana, és az egyedüli uniós gyártó léte kerülne veszélybe.
(138)
Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából és Indonéziából származó, dömpingelt behozatal miatt nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozás folytatódik.
F. UNIÓS ÉRDEK
1. BEVEZETÉS
(139)
Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétben állna-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek megállapítása a különböző érdekek, a kérelmező uniós gyártó, az importőrök, a beszállítók és a fogyasztók szempontjainak figyelembevételével történt.
2. A KÉRELMEZŐ UNIÓS GYÁRTÓ ÉRDEKE
(140)
Az egyedüli uniós gyártóval kapcsolatban azt kell megjegyezni, hogy veszteséges helyzete annak az eredménye, hogy nehezen tudott versenyezni az alacsony árú dömpingelt behozatallal, amelynek már a figyelembe vett időszak elején is jelentős volt a piaci részesedése és ugyanezen időszak alatt számottevően tovább nőtt.
(141)
A Bizottság megítélése szerint az intézkedések hatályban tartása előnyös lenne az uniós gyártó számára, amely így legalább a volumenét és talán értékesítési árait is növelni tudná, ezzel kitermelné a szükséges szintű megtérülést, aminek köszönhetően folytathatná a termelőberendezésekbe történő beruházást. Ezzel szemben az intézkedések megszüntetése a károk helyreállításának megtorpanásához, illetve az uniós gyártó által elszenvedett kár folytatódásához, sőt akár fokozódásához vezetne. Komolyan veszélyeztetné az uniós gyártó működőképességét, amely ennek következtében akár meg is szűnhetne, ezzel pedig a piacon szűkülne a kínálat és a verseny.
3. AZ IMPORTŐRÖK ÉRDEKE
(142)
A vizsgálat megindításakor húsz független importőrnek küldtek kérdőívet. Közülük három azt válaszolta, hogy már nem működnek az érintett termék piacán. Csak két másik importőr válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő független importőrök a teljes érintett behozatal 7 %-át képviselték.
(143)
A vizsgálat azt tárta fel, hogy a több nátrium-ciklamát-szállító megléte lényeges. Minőségi és élelmiszer-biztonsági okokból az importőröknek mind az ázsiai, mind az európai beszerzési forrásokkal együtt kell működniük.
4. A FELHASZNÁLÓK ÉRDEKE
(144)
A vizsgálat megindításakor tizenhárom lehetséges felhasználónak küldtek kérdőívet, ám közülük csupán kettő válaszolt a Bizottságnak.
(145)
Az érintett termék legnagyobb felhasználói az Unióban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok. Az érintett termék iránti kereslet ezért ezen gazdasági ágazatok helyzetétől függ.
(146)
Az együttműködő felhasználók figyelemreméltó haszonkulcsot érnek el a nátrium-ciklamát felhasználásával a fogyasztóknak készülő termékeken. A dömpingellenes vámok valójában annyira minimális hatást gyakoroltak összköltségeikre (kevesebb mint 1 %-ot tettek ki), hogy a meglévő intézkedések nem érinthették őket aránytalanul.
5. A BESZÁLLÍTÓK ÉRDEKE
(147)
Nyolc lehetséges beszállítónak küldtek kérdőívet, ám egy sem válaszolt a Bizottságnak. A rendelkezésre álló információ alapján úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamáttal kapcsolatos üzletáguk meglehetősen elhanyagolható. Mindenesetre az egyedüli uniós gyártó helyzetének további romlása korlátozott mértékben továbbgyűrűzve negatívan érintheti az egyedüli gyártó nyersanyag-beszállítóit. Mindezek alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések a beszállító gazdasági ágazat számára is előnyösek lennének, mivel segítenének abban, hogy megőrizzék egyik vevőjüket.
6. KÖVETKEZTETÉS AZ UNIÓ ÉRDEKÉRŐL
(148)
Az összes fenti tényezőt figyelembe véve a következtetés az, hogy nincsenek meggyőző okok a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(149)
A fentiekben levont következtetésekre tekintettel a Kínából és Indonéziából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Tanács a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (2929900010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára végleges dömpingellenes vámot vet ki.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alábbi vállalatok által előállított termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel
(EUR/kg)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköztársaság
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan ipari terület, Buji város, Shenzhen nagyváros, Guangdong tartomány, Kínai Népköztársaság
0,11
A473
Az összes többi vállalat
0,26
A999
Indonézia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia
0,24
A502
Az összes többi vállalat
0,27
A999
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 145. cikke szerint kell kiigazítani, a dömpingellenes vámnak az e cikk (2) bekezdése alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal kell csökkenteni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.