PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
A TANÁCS 510/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ezekre kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet (1) hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság az 1242/2009/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KN) származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára.
(2)
A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes rakományátvilágító berendezések uniós termelésének jelentős részét, jelen esetben több mint 80 %-át képviselő uniós termelő, a Smiths Detection Group Limited (a továbbiakban: a panaszos) által 2009. február 2-án benyújtott panaszt követően indította meg. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott bizonyítékokat az eljárás kezdeményezéséhez elegendőnek ítélték.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. A Bizottság különösen az uniós fogyasztás számbavételére összpontosítva folytatta a vizsgálatot. Erre vonatkozóan, a Bizottság felvette a kapcsolatot az érdekelt felekkel, nevezetesen a termék felhasználóival és beszállítóival, bizonyos ügyletekre vonatkozó panaszaik elemzése céljából.
(5)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésének megfelelően, a dömping és a kár vizsgálata a 2007. július 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő periódus (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) adatait elemezte.
(6)
Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó (a továbbiakban: a kínai gyártó) azt állította, hogy nem indokolt 18 hónapos vizsgálati időszakot figyelembe venni a dömpingellenes vizsgálatok során megszokott módon figyelembe vett 12 hónapos vizsgálati időszak helyett. A kínai gyártó véleménye szerint a vizsgálati időszaknak egyszerűen a 2008-as naptári évre kellett volna kiterjednie.
(7)
Már az elején meg kell említeni, hogy a kínai gyártó nem vitatta a 18 hónapos vizsgálati időszak figyelembevételét a vizsgálat ideiglenes szakaszában. A panasz az ideiglenes intézkedések bevezetését követően került benyújtásra. Mindamellett a vizsgálati időszak már az eljárás megindítását bejelentő értesítésben és a kérdőívekben is ismertetve volt, azaz a vizsgálat elindításának a legelején. A 18 hónapos vizsgálati időszak választásának specifikus okait az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdése tárgyalja. A kínai gyártó nem hozott fel semmilyen indokot, amely megkérdőjelezhetné az ezen a piacon viszonylag kevés tranzakcióra vonatkozó indoklást.
(8)
Ennek ellenére, ahhoz, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat teljes mértékben össze lehessen hasonlítani az előző évek adataival, a károkra és okozatra vonatkozó részleges adatokat az adott vizsgálati időszakra vonatkozóan éves adatokra számolták át.
(9)
Továbbá, a kínai gyártó azt állította, hogy a vizsgálati időszak kiválasztása a kárt okozó tényezők befolyásolásának céljából történt így. Ezt az érvelést el kellett vetni.
(10)
A Bizottságnak a vizsgálatának kezdetén nem volt, és nem is lehetett tudomása a kármutatókra vonatkozó bonyolult adatokról és számokról. Ezeket. csak a vizsgálat folyamán állapították meg.
(11)
Végül, meg kell említeni, hogy ez nem az első eset, amikor a vizsgálati időszak 12 hónapnál hosszabb periódusra terjed ki (pld. a 892/94/EK bizottsági rendelet (4) által megállapított 16 hónapos vizsgálati időszak a KN-ból és Oroszországból származó fémkalcium behozatalára vonatkozóan, vagy a 823/95/EK bizottsági rendelet (5) által megállapított 18 hónapos vizsgálati időszak az USA-ból származó dinátrium-karbonát behozatalára vonatkozóan).
(12)
Ugyanakkor, a kínai gyártó azzal érvelt, hogy a szerződés aláírása valamennyi ügyletet egy bizonyos időpontra határol be, függetlenül attól, hogy pályázati eljárás során jött-e létre, így nem indokolt a vizsgálati időszak kiterjesztése. Ez az érv nem meggyőző, ugyanis nem a piacon létrejövő viszonylag kevés ügylet alapvető problémáját tárgyalja. A szerződés aláírásának dátuma kizárólag arra szolgált, hogy megfelelően átlátható alapot biztosítson az eladások anyagi összetevőinek meghatározásához, továbbá arra, hogy rendelkezésre álljon egy jól meghatározott dátum, amely szerint meghatározható, hogy mely szerződések tartoznak a vizsgálati, illetve az azt megelőző időszakhoz és melyeket kell figyelmen kívül hagyni.
(13)
A vizsgálati időszakra vonatkozó észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdését megerősítették.
(14)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó rakományátvilágító berendezések behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták. A felek a tájékoztatást követően megadott határidőn belül beterjeszthették ellenvetéseiket.
(15)
Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
3. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(16)
Az ideiglenes intézkedéseket követően, a kínai gyártó észrevételeinek, valamint az uniós panaszok részletes elemzésének fényében a termék meghatározását felülvizsgálták. Megállapítást nyert, hogy alfa-, illetve béta-sugárzást alkalmazó technológiák nem használhatók rakományok átvilágítására. Ezáltal jogosnak tekinthető az említett két típusú technológia kizárása a termékskálából. Nem nyújtottak be semmilyen további bizonyítékot, amely megkérdőjelezné azokat az ideiglenes megállapításokat, melyek szerint a termékskálába tartozó valamennyi technológiát (kivéve az alfa-, illetve béta sugárzást alkalmazó technológiákat) lehet rakományátvilágító berendezésben alkalmazni, és valamennyi terméktípus ugyanarra a célra, nevezetesen a rakomány átvilágítására szolgál ugyanazon fő jellemző, a kibocsátott sugárzás segítségével. A vizsgálati időszak folyamán a termék gamma-sugárzást alkalmazó egységeit valóban értékesítették az Unióban.
(17)
A fentiekre tekintettel, megállapítást nyert, hogy valamennyi típusú rakományátvilágító rendszer, ideértve a jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és az ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó, neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezéseket, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművek ugyanolyan alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, alapvetően ugyanaz a végső felhasználási területük, és egymással versenyben állnak az Unió piacán. Mindezek alapján az ideiglenes rendelet (10) és (15) preambulumbekezdését megerősítették, kivéve az alfa-, illetve béta sugárzást használó technológiákra utaló vonatkozásokat.
(18)
A hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdését megerősítették.
(19)
A fentiekre tekintettel véglegesen megerősítést nyert az a tény, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi rakományátvilágító berendezés-típust azonosnak lehet tekinteni.
4. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(20)
Az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó nem kért piacgazdasági elbánást, csupán egyéni elbánást kért. Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (19) és (20) preambulumbekezdéseit megerősítették.
2. Egyedi elbánás
(21)
Az egyedi elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (21) és (25) preambulumbekezdéseit megerősítették.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(22)
Egyetlen félnek sem volt ellenvetése az Amerikai Egyesült Államok (USA) analóg országként történő felhasználásához.
(23)
A kínai gyártó megerősítette észrevételét, miszerint egy, az USA-ban alapított és a panaszoshoz kapcsolódó vállalat nem működik együtt a vizsgálatban. A kínai fél azzal érvelt, hogy a panaszos a rendes érték kiszámításához USA-beli kapcsolódó vállalatának adatait használta fel, jóllehet a panaszos a vizsgálat során kijelentette, hogy az USA-beli kapcsolódó vállalat nem minősül hasonló termék gyártójának. A kínai exportáló gyártó érvelése szerint a panaszoshoz tartozó USA-beli vállalatot kötelezni kellett volna az együttműködésre és együttműködésének hiánya miatt a panaszost nem együttműködőnek kellene minősíteni, és az eljárást meg kellene szüntetni. Ugyanakkor a kínai azzal érvelt, hogy a Bizottságnak tisztáznia és ellenőriznie kellett volna, hogy az USA-beli vállalat hasonló termék gyártójának tekinthető-e. Végül, a kínai exportáló gyártó nem fogadta el irányadónak az EU nem preferenciális származási szabályait annak meghatározására, hogy egy bizonyos gazdasági szereplő egy adott termék gyártójának tekinthető-e vagy sem.
(24)
A panaszoshoz tartozó USA-beli vállalat adatainak felhasználására vonatkozó észrevételeket illetően meg kell említeni, hogy a panaszban szereplő rendes értékre vonatkozó adatok a tényleges USA-beli árakon alapultak, amelyek az USA kormányának GSA Advantages internetes oldalán állnak rendelkezésre. Két típusú hasonló termékre vonatkozóan nem álltak nyilvánosan rendelkezésre árak, így a rendes értéket a panaszosnak a saját, USA-szintre igazított EU-szintű termelési költségeinek alapján kellett kiszámítania,saját, az USA-ra vonatkozó ismeretei alapján.
(25)
Továbbá, a kínai gyártó nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely cáfolná az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében kifejezett megállapításokat.
(26)
Az EU dömpingellenes törvénye nem írja elő, semmilyen körülmények között, hogy az eljárást meg kell szüntetni, amennyiben egy analóg országbeli gyártó nem kíván együttműködni a vizsgálatban. Az a tény, hogy az analóg gyártó a panaszoshoz tartozik, nem befolyásolja ezt a következtetést. Továbbá, a törvényszéki per, nevezetesen T-249/06 (Interpipe), amelyre a kínai gyártó utal ebben az esetben szintén nem irányadó, ugyanis abban az esetben a szóban forgó ügy arról szólt, hogy milyen mértékben kötelezhető egy uniós gyártó leányvállalata, hogy együttműködjön a kármegállapítási eljárásban. Ez teljesen más, mint információk benyújtása a rendes érték meghatározásához analóg országban.
(27)
A gyártó fogalmának meghatározásához fűzött érvelésre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a vizsgálat megállapítása szerint, a panaszos hasonló termék gyártója az EU területén és gyártói tevékenysége az EU nem preferenciális származásra vonatkozó szabályainak megfelelő származást biztosít. A törvény értelmében nincs szükség következtetéseket levonni olyan jogi személyek státusát illetően, amelyek nem képezik vizsgálat tárgyát az adott eljárás alatt, székhelyük nem az EU-ban van vagy amelyek adatait nem használták fel a vizsgálat során semmilyen megállapítás meghatározására.
(28)
Az analóg ország kiválasztására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)-(35) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítésre kerülnek.
3.2. A rendes érték meghatározása
(29)
Meg kell jegyezni, hogy a rendes értéket az egyedüli együttműködő analóg országbeli (nevezetesen az Amerikai Egyesült Államok) gyártó, valamint az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok alapján számolták ki. Ekképpen, az EU területére behozott egy terméktípus rendes értékét az amerikai gyártó által, az USA-ban gyártott hasonló termék belföldi értékesítési árának alapján számolták ki. Az együttműködő amerikai gyártó nem gyárt más típusú termékeket, amelyek összehasonlíthatóak lennének a Kínából az EU területére behozott más termékeknek. Egy tágasabb viszonyítási alap biztosításának érdekében, a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más terméktípusokra vonatkozóan a rendes érték meghatározható-e bármilyen más alapon, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének rendelkezései alapján (a továbbiakban: bármilyen más elfogadható alap). Az eljárás ideiglenes szakaszában megállapítást nyert, hogy bizonyos terméktípusokra vonatkozóan alkalmazhatók az uniós gazdasági ágazat költségekre vonatkozó ellenőrzött információi.
(30)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően, a kínai gyártó benyújtotta észrevételeit a rendes értékre vonatkozóan.
(31)
A kínai gyártó kérte a rendes érték lekerekítését a saját gyártmányú és külföldről megvásárolt gyorsítók költség-különbségének megfelelő értékkel, azzal érvelve, hogy a kínai vállalat a gyorsítók gyártója, míg az amerikai gyártó és az Unió vásárlók.
(32)
Erre a kérésre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy ezt semmilyen konkrét bizonyítékkal nem támasztotta alá, annak ellenére, hogy a vizsgálat során a Bizottság felkérte erre.
(33)
A kínai gyártó felkérte a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg a rendes érték kiszámításához használt specifikus modelltípusokat. A fentiekre tekintettel meg kell említeni, hogy az uniós gyártók, valamint az analóg országbeli gyártó bizalmasnak tekinti az ilyen típusú információkat. Valóban, a modellek pontos megnevezésének közzététele esetén, figyelembe véve, hogy az adott modellek egyetlen terméksorozathoz tartoztak és a terméksorozat specifikus jellemzői már ismertek voltak, továbbá azt, hogy csupán korlátozott számú modelltípust használtak a rendes érték kiszámítására, a közzétett információkhoz hozzáférő feleknek lehetőségük van kiszámítani a specifikus modelltípusok valódi árát vagy azokat a költségeket és árat, amelynek alapján a különböző modelltípusok rendes értéke ki lett számolva. Az ilyen típusú információk természetüknél fogva valóban bizalmasak, ezért ezt a kérést vissza kellett utasítani.
(34)
A kínai gyártó kifejezte kétségeit a Bizottság által, az uniós gazdasági ágazat adatai alapján kiszámolt rendes értéket illetően. Megjegyezte, hogy a pályázatokhoz benyújtott árajánlatok helyett a valódi eladási árat kellett volna figyelembe venni. Mindenek előtt meg kell említeni, hogy az uniós gazdasági ágazat adatai arra szolgáltak, hogy magasabb arányú összehasonlítási reprezentativitást lehessen biztosítani a rendes érték és a kínai gyártó exporteladásai között. Tekintettel erre, az érintett termék azon típusai esetében, amelyekre nem lehetett rendes értéket kiszámítani az USA-ban rendelkezésre álló adatok alapján, a rendes értéket az uniós gazdasági ágazattól származó, a Kínából behozott termékkel azonos típusú terméktípusra vonatkozó, ellenőrzött információk alapján állapították meg, amennyiben ez lehetséges volt.
(35)
Ekképpen, bizonyos terméktípusok esetében (kivéve a mobil átvilágító berendezéseket) a rendes érték az alapvető költségek alapján volt kiszámolva, az építési munkálatokkal és telephellyel kapcsolatos költségek figyelembevétele nélkül, reális profitszázalék hozzáadásával, amelynek értéke minden esetben jelentősen alacsonyabb volt, mint a kár mértékének meghatározásához használt célprofit. A vizsgálat kiderítette, hogy az uniós gazdasági ágazat standard költség-meghatározást alkalmaz valamennyi általa kínált terméktípusra vonatkozóan. Ezen szabványos költségek előkészítését, a kiszámítási módszert és a standard költség-meghatározáson belüli reális költségekkel való összehasonlítást tartalmazó feljegyzéseket ellenőrizték és rendben találták.
(36)
Továbbá, az uniós gazdasági ágazat költségszerkezetét összehasonlították a hasonló terméket gyártó amerikai gyártó költségszerkezetével. Megállapítást nyert, hogy i. az amerikai gyártó haszonkulcsa magasabb, mint az uniós gazdasági ágazat adatai alapján kiszámolt rendes érték meghatározásához használt haszonkulcs, és ii. az uniós gazdasági ágazat költségszerkezete nagyjában megegyezik az analóg országi gyártó költségszerkezetével (a pontos különbség közzétételére nincs lehetőség, bizalmasságvédelmi okokból). A fentiekre tekintettel levonható a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat adatainak használata a rendes érték kiszámításához teljes mértékben összhangban van az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének előírásaival.
(37)
A kínai gyártó továbbá észrevételeket tett arra a közbeszerzési pályázatra vonatkozóan, amely alapján a hasonló termék amerikai gyártója mobil rakományátvilágító berendezéseket értékesített az amerikai piacon. Azt állította, hogy amennyiben a Bizottság egy 2005-ben folytatott pályázat adatai alapján kiszámított rendes értéket hasonlít össze a vizsgálati időszakon belüli kiviteli árhoz, az ilyen összehasonlítás nem tekinthető méltányosnak. Ezt az érvelés nem támasztják alá a vizsgálat megállapításai. Az USA-ban a közbeszerzési pályázatok nyertesének közbeszerzési keretszerződést ítélnek meg, amely alapján a nyertes egy meghatározott időszakban értékesíthet. A keretszerződés azonban árakat nem tartalmazott. 2005-ben valóban kötöttek ilyen szerződést, azonban az egyéni ajánlatok benyújtása az említett pályázatra, valamint a szerződések aláírása 2007-ben történt, azaz már a vizsgálati időszakon belül. A fentiekre tekintettel elfogadhatónak tekintettük az említett pályázat figyelembevételét a vizsgálati időszakon belül a dömping-árrés kiszámításának részadataként.
(38)
A kínai gyártó továbbá pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy az általa Lettországban értékesített áthelyezhető rendszerekhez hasonló berendezések rendes értékének kiszámításához miért az uniós gazdasági iparág adatai szolgáltak alapul, és nem az amerikai gyártó eladásai. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a Bizottságnak nem volt lehetősége analóg országbeli adatokat használni, ugyanis az együttműködő analóg országbeli gyártó nem szolgáltatott ilyen adatokkal.
(39)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (38)-(42) preambulumbekezdését megerősítették.
4. Exportár
(40)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a kínai gyártó benyújtotta észrevételeit az exportárra vonatkozóan.
(41)
Ezen észrevételek Hollandiai, Finnországi és Lengyelországi ügyletek specifikus költségtételeire vonatkoztak. Az ellenőrzött információkkal alátámasztható észrevételeket elfogadták és a dömping-árrést megfelelően kiigazították. Bizonyos telepítési költségekre vonatkozó észrevételeket el kellett utasítani. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy bár a vállalatot a vizsgálat különböző szakaszaiban felkérték az érintett termék különböző elemeinek árára vonatkozó aktuális adatok benyújtásásra, nem tett javaslatot egy bizonyító erejű bontás kidolgozásához. Az ideiglenes megállapítások közzétételét követően szolgáltatott összegek új információnak számítanak, amelyeket nem támaszt alá a számvitel vagy más ellenőrizhető bizonyíték.
(42)
A kínai gyártó továbbá kijelentette, hogy a közbeszerzési pályázatokon kívül egyetlen értékesítési ügyletben vett részt. Ezen állítás megerősítést nyert. Mindamellett a vizsgálat kiderítette, hogy az említett értékesítési ügylet nem a szokásos üzleti tevékenység keretében történt. Gyakorlatilag egy helyettesítő termékről van szó, amelynek árában több évvel a vizsgálati időszak előtt egyeztek meg. A helyettesítő terméktípus teljesen eltér az eredeti terméktípustól. Ennélfogva az említett ügylet nem tartozik a vizsgálati időszakhoz, hanem egy korábban megkötött szerződés teljesítésének része. A fentiekre tekintettel az ügyletre vonatkozó exportár nem foglalható bele a számításba.
(43)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (43)-(46) preambulumbekezdését megerősítették.
5. Összehasonlítás
(44)
A kínai gyártó arra hivatkozott, hogy az összehasonlítás csonkított termék-ellenőrzési számok alapján történt, amelyek nem vették figyelembe az összehasonlítandó termékek közötti fizikai különbségeket. Továbbá, a kínai vállalat azt állította, hogy az árak összehasonlítása során figyelembe kellett volna venni a gyorsítókat, az alváztípusokat és az energiaszinteket.
(45)
Az első panaszra vonatkozóan ki kell emelni a következő pontokat: Az uniós gazdasági ágazat adataira vonatkozóan meg kell említeni, hogy a számítások alapját közvetlenül az adott közbeszerzési pályázatokra benyújtott adatok képezték, nevezetesen azon termékek adatai, amelyek ugyanabban az időpontban ugyanazon a kereskedelmi szinten álltak versenyben, és amelyeket a pályázatot hirdető hatóságok összehasonlíthatónak nyilvánítottak. A hasonló termék amerikai gyártójának adatait illetően, a vizsgálat megállapításai szerint az összehasonlított termék megfelel az alaprendelet (4) cikkének 1. bekezdésében megfogalmazott előírásoknak, azaz az érintett termék valamennyi jellemzőjét figyelembe véve hasonló terméknek tekinthető. Ennélfogva, az a tény, hogy a termékellenőrzési szám vagy a csonkított termék ellenőrzési száma nem tükrözi az összes fizikai különbséget, nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy méltányos összehasonlítást végezzen a rendes érték és az exportár között. Ami még ennél is fontosabb, az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezőket figyelembe vették. A nyilvántartott információk azt mutatják, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó által szállított termékek gyakran kiegészítő funkciókkal rendelkeznek a rendes érték kiszámításának alapját képező termékhez viszonyítva. Ennek eredményeképpen a rendes értéket konzervatív módon számították ki.
(46)
A gyorsítókra, alváztípusokra és energiaszintekre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a kért módosítások az alaprendelet (10) cikke 2. bekezdésének hatálya alá esnek, azonban nem létezik bizonyíték arra, hogy a kérvényezett tényezők közötti különbségek befolyásolnák az árakat vagy az árak összehasonlíthatóságát, ugyanis a kínai gyártó nem nyújtott be olyan adatokat, amelyek a módosításokat indokolnák.
(47)
A kínai gyártó azt állította, hogy a gyorsító az érintett termék fontos alkotóeleme, amelyet figyelembe kellett volna venni a termék ellenőrzési számának szerkezetében. A Bizottság nem vette figyelembe a gyorsítókat a termék ellenőrzési számának szerkezetében, ugyanis az érdekelt felek nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a gyorsító a különböző terméktípusokat megkülönböztető tényezőnek számít.
(48)
A kínai gyártó továbbá kérvényezte a rendes érték azon módosításainak azonosítását és mennyiségi meghatározását, amelyek gyártelepi árra vezették vissza. A rendes érték szavatossági és hitelköltségeinek módosítása a hasonló termék amerikai gyártójának belföldi értékesítési árainak alapján történt. A rendes érték szállítási, szavatossági, képzési és dokumentálási költségeinek, valamint az ügynöki díjaknak a módosítása az uniós gazdasági iparág adatai alapján történt. A módosítások mennyiségi meghatározására irányuló kérvényezésre vonatkozóan, meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem hozhat nyilvánosságra ilyen típusú adatokat, ugyanis azok természetüknél fogva bizalmasnak minősülnek. Meg kell jegyezni, hogy a gyártelepi exportár kiszámításához használt megfelelő adatok sem lettek nyilvánosságra hozva az uniós gazdasági ágazati szereplők számára.
(49)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (47) és (48) preambulumbekezdését megerősítették.
6. Dömpingkülönbözet
(50)
A kínai gyártó elégedetlenségének adott hangot arra vonatkozóan, hogy bizonyos értékesítések nem voltak figyelembe véve a dömping kiszámításakor. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kérdéses ügyletek értékesítési adatait eredetileg figyelembe vették az exportárak meghatározásakor. Mindamellett, nem volt lehetőség ezen ügyletek rendes értékének meghatározására. Ennélfogva, nem volt lehetőség a rendes érték és az exportár összehasonlítására sem.
(51)
A kínai gyártó továbbá azt állította, hogy a (50) preambulumbekezdésben említett értékesítési ügyletek CIF-értéke szerepel a végleges CIF-értékben, amely a dömpingszámítások nevezőjeként volt alkalmazva. Ez az érvelés elfogadhatatlan. A teljes dömpinget a különböző megállapított dömpingek összege (ahol lehetséges volt az árak összehasonlítása) adja meg, osztva a megfelelő CIF-értékek összegével. Azon értékesítési ügyletek CIF-értékeinek használata, amelyekre vonatkozóan a rendes érték nem volt összehasonlítható az exportárral egy megfelelően meghatározott rendes érték hiányában, számtani hibát eredményezne, ugyanis a számítások számlálója és nevezője nem összehasonlítható ügyletekre vonatkozna.
(52)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) és (50) preambulumbekezdését megerősítették.
(53)
A fentiekre tekintettel, a végleges uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet értéke 38,8 %.
5. OKOZOTT KÁR
(54)
Az okozott kár megállapítására vonatkozóan kizárólag a kínai gyártó nyújtott be észrevételeket. Ezen észrevételek közül néhány egyszerűen az ideiglenes rendelet által már elemzett észrevételek ismétlése.
(55)
Az ideiglenes rendelet által már elemzett észrevételekre vonatkozó érveléseket jelen rendelet nem ismétli meg.
1. Általános rendelkezések
(56)
Emlékeztetni kell arra, hogy ez esetben a rendelkezésre álló adatok két uniós gyártóra és egy exportáló gyártóra hivatkoznak, melyek gyakorlatilag az uniós piac nagy részét lefedik. A fentiekre tekintettel, az üzleti titok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni. Ezért a mutatók indexált formában vagy értéktartományban vannak megadva.
(57)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra benyújtott válaszában, a kínai gyártó kérvényezte a kárfelmérés évesített adatok alapján történő bemutatását. Bár ez a módszer nem befolyásolja az adatok tartalmát, hanem csupán azok bemutatását, a kérés jogosnak tekinthető, így az alábbi elemzés teljes egészében évesített adatok alapján készült.
(58)
A kínai gyártó megkérdőjelezte az ideiglenesen közzétett vállalat-specifikus dokumentumban szereplő, a figyelembe vett időszakban (2004-től a vizsgálati időszak végéig) lebonyolított értékesítéseinek volumenére vonatkozó adatokat. Meg kell említeni, hogy a Bizottság az összeállított adatok átfogó és teljes lebontását bocsátotta a kínai gyártó rendelkezésére. A kínai gyártó által kapott visszajelzések következetes keresztellenőrzésnek voltak alávetve a tagállamok hatóságai, mint az érintett termék felhasználói, valamint az uniós gyártók által szolgáltatott információk tükrében. A fentieket figyelembe véve, a kínai fél uniós értékesítései és azok megfelelő hatásai a vizsgálat véglegesítési szakaszában ismertek voltak.
(59)
A kínai gyártó érvelése szerint, amennyiben nem létezik uniós gazdasági ágazatból származó ajánlat, értékesítési ügyleteit ki kell zárni a kármegállapítási és okozati elemzésből. Meg kell azonban jegyezni, hogy az intézmények nem jelenthetik ki, hogy az a tény, hogy a vizsgálati időszak során egyetlen uniós gazdasági ágazati szereplő sem tett ajánlatot egy bizonyos pályázatra, csak a kínai exportáló gyártó pályázott, ezzel saját magának okozva kárt olyan mértékben, hogy ez a dömping és a kár közötti okozati összefüggést megszünteti. Továbá egy pályázati részvétel nem járhat költségek nélkül (fordítások, ügynök, esetenként pályázat díj, stb.), ezért bizonyos vállalatok nem pályáznak, ha nem biztosak abban, hogy van esélyük megnyerni.
(60)
A kínai fél továbbá azt állította, hogy azokat az eseteket, amikor a panaszos (Smith Detection Group Limited) a pályázatban meghirdetett felső árhatárt meghaladó árajánlatot tett, figyelmen kívül kell hagyni a kármegállapítási és okozati elemzés során. Mindamellett a vizsgálat nem derített fényt semmiféle olyan ellenőrizhető információra, amely ilyen ajánlatok létezését bizonyítaná.
(61)
A kínai gyártó azt állította, hogy az okozott kárra vonatkozó adatok aszimmetrikusak. Ez azzal magyarázható, hogy a piaci részesedés és a nyereség a szerződési dátum alapján vonatkoznak az értékesítésekre, míg bizonyos károkozási tényezők a panaszos pénzügyi számviteléből származnak, így előfordulhat, hogy időben nem egyeznek meg. A vizsgálat kezdetekor a Bizottságnak meg kellett határoznia egy, az értékesítésekre vonatkozó egyértelmű hivatkozási pontot, amely valamennyi, az eljárásban együttműködő vállalatra alkalmazható. Az a döntés született, hogy a szerződés dátuma jelenti a legjobb hivatkozási pontot, ugyanis a pályázat kiírásának és a szerződés megkötésének dátumai, illetve a szerződés megkötésének dátuma és a végső számlázás dátuma között gyakran nagy az időbeni különbség. Továbbá, egy szerződéshez gyakran több számla tartozik és egy szerződés több évre is kiterjedhet.
(62)
Azáltal, hogy a szerződés dátumát határozták meg hivatkozási pontként ésszerűtlen lett volna azt kérni az uniós gyártóktól, hogy a kérdőívekben benyújtott válaszaikat teljes mértékben a szerződési dátumok alapján állítsák össze. Ez azt jelentette volna, hogy számvitelüket teljes mértékben át kellett volna dolgozniuk egy általánosan nem használt gyakorlat szerint, ami a félreérthető adatok miatt kedvezőtlenül befolyásolta volna az információk minőségét. Figyelembe véve, hogy a számlázási dátumok hivatkozási pontként történő használata nem számított megvalósítható megoldásnak, jelen esetben az adott termékkel kapcsolatos kárra vonatkozó adatok a rendelkezésre álló legjobb módszerrel kerültek begyűjtésre.
(63)
A tizedik vizsgálati hónapban, nevezetesen az ideiglenes megállapítások közzétételére benyújtott válaszban, a kínai gyártó vitatta a 18-hónapos vizsgálati időszak használatát, azt állítva, hogy a vizsgálati időszaknak kizárólag a 2008-as naptári évre kellett volna kiterjednie. Figyelembe véve az ideiglenes rendeletben, valamint az (5)-(11) preambulumbekezdésben tárgyalt okokat, ezt az érvelést el kellett utasítani. Továbbá, ez a módosítás megakadályozta volna a vizsgálat időben történő befejezését, ugyanis azt jelentette volna, hogy fel kellett volna kérni valamennyi együttműködő vállalatot, hogy új kérdőíveket nyújtsanak be a módosított vizsgálati időszak alapján.
(64)
A kínai gyártó kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a Bizottság megfelelően figyelembe vette-e a panaszoshoz tartozó számos uniós vállalat adatait a kármegállapítási elemzése során. A panaszos kérdőívben benyújtott válaszának vizsgálata azonban a vállalatcsoport teljes mértékű együttműködésével történt, és a Bizottság megállapította, hogy a károkozási mutatók és a számítások a teljes csoportra vonatkozóan megfelelő elemzés alá kerültek. Amint az pontosítva volt a kínai gyártó számára már az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt, az általa hivatkozott uniós vállalatok jelentéktelen szerepet játszottak a szóban forgó termék gyártásában és forgalmazásában, ha egyáltalán volt szerepük. Alapjában véve, ezen vállalatok szerepe bizonyos, a vizsgálat tárgyát képező termék értékesítéséhez tartozó funkciókra (pl. szervizelés), valamint a rendelet alkalmazási körén kívül eső termékek értékesítésére korlátozódott.
(65)
Végül, a kínai gyártó azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat szereplői nem voltak képesek teljesíteni bizonyos pályázatok műszaki követelményeit vagy egyáltalán nem pályáztak, az adott ügyletek nem okozhattak dömpinggel járó károkat az EU gazdaságának. Ez az érv nem elfogadható.
(66)
Elsősorban meg kell említeni, hogy bár bizonyos kiviteli ügyleteket illetően nem határozható meg a rendes érték, amennyiben a számítási alap reprezentatívnak tekinthető, ez nem kérdőjelezi meg a károkozó dömping létezését. Jelen esetben mindenképpen ez a helyzet áll fenn (lásd a fenti (50) preambulumbekezdést). A szóban forgó specifikus ügyletekre vonatkozóan meg kell említeni a következőket. A műszaki követelményekkel kapcsolatos hiányosságok egyetlen pályázat során értékesített egyetlen terméktípusra vonatkoznak. Egyrészt a kínai gyártó, másrészt két uniós gyártó teljesen különböző módon értelmezték a pályázatot. A kínai gyártó azt állította a vizsgálat végéhez közeledve, hogy a szóban forgó terméktípus nagymértékben eltér a mobil átvilágító berendezéstől, míg az uniós gazdasági ágazat ettől eltérő nézetet vallott. Világosan levonható tehát a következtetés, hogy az uniós gazdasági szereplő azzal a meggyőződéssel vett részt a pályázaton, hogy egy specifikus terméktípust kell ajánlania. Ami még ennél is fontosabb, a pályázaton való részvétel költségeket vont maga után (fordítások, ügynökök, pályázati díj, stb.). Ennélfogva, az a tény, hogy a pályázati eljárás végső következtetésének értelmében az uniós gazdasági szereplő nem azonos feltételek mellett nyújtott be ajánlatot, nem zárja ki, hogy az adott behozatal automatikusan hozzájáruljon az okozott kárhoz.
(67)
Ami a további ügyleteket illeti, a kínai gyártó egy, a vizsgálati időszakon kívül eső ügyletre hivatkozik, amely alapjában véve egy korábban megkötött szerződés teljesítéséhez kapcsolódik, amint azt már a (42) preambulumbekezdés is tárgyalja. A kínai gyártó továbbá egy olyan ügyletre hivatkozik, amelyre nem pályázott uniós gazdasági szereplő. Az első ügyletre vonatkozóan nem született károkozásra vonatkozó megállapítás. Az utóbbi ügyletre vonatkozóan a (59) preambulumbekezdés következtetései érvényesek.
2. Az uniós gyártás és az uniós iparág
(68)
A tizenegyedik vizsgálati hónap során egy romániai vállalat azt állította, hogy bizonyos rakományátvilágító berendezések uniós gyártója volt a vizsgálati időszakban. A Bizottság megkereste és ellenőrizte az említett vállalat reális helyzetére vonatkozó információkat. A vállalat, illetve az adott piac más szereplői által benyújtott információknak megfelelően, ideértve a kínai gyártót is, a szóban forgó vállalat hasonló termékkel kapcsolatos tevékenysége szorosan kapcsolódik egy ismert uniós, rakományátvilágító berendezéseket gyártó vállalat termelési tevékenységéhez. Következetesen, jelen vizsgálat összefüggésében, a romániai vállalat egyetlen értékesítési ügylete a vizsgálati időszakon belül, a vállalattal együttműködő, rakományátvilágító berendezéseket gyártó uniós gazdasági szereplő értékesítésének tekinthető.
(69)
A makroökonómiai mutatókra, úgy mint a fogyasztás, gyártás, kapacitáskihasználás, raktárkészletek, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és bérek, valamint a kiviteli értékesítésekre vonatkozóan meg kell említeni, hogy ezek valamennyi uniós gyártóra vonatkozóan elemezés alá kerültek.
(70)
További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (52)-(56) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik.
3. Az Unió fogyasztása
(71)
A kínai gyártó érvelése szerint, az ideiglenes rendeletben meghatározott uniós fogyasztás szintje pontatlan. Erre vonatkozóan a Bizottság felvette a kapcsolatot az érdekelt felekkel, nevezetesen felhasználókkal, azzal a céllal, hogy további adatokat gyűjtsön az EU fogyasztását illetően a figyelembe vett időszakban. A felek által szolgáltatott kiegészítő adatok alapján, megállapítást nyert, hogy az EU fogyasztása a következőképpen alakult:
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(72)
A figyelembe vett időszakban 11 %-kal nőtt az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása az EU területén.
(73)
A kínai gyártó kérvényezte a reális fogyasztási adatok közzétételét, az indexelt adatok helyett. A fentiekre tekintettel meg kell említeni, hogy az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdése világosan megmagyarázza, hogy bizonyos rakományátvilágító berendezések gyártásában korlátozott számú uniós gazdasági szereplő vett részt és a reális fogyasztási adatok közzététele az érintett felek valós értékesítési adatainak nyilvánosságra hozatalát jelentené, amely adatok természetüknél fogva bizalmasnak számítanak.
(74)
A kérvényezés azt is tartalmazta, hogy a fogyasztás felmérésekor az érintett termék összes, az uniós piacon fogyasztott darabját figyelembe kellene venni. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy az uniós fogyasztásra vonatkozó adatok a vizsgált termék valamennyi értékesítési ügyletét tartalmazzák (függetlenül attól, hogy pályázati folyamat eredménye vagy nem), valamennyi érdekelt félre vonatkozóan (amilyen mértékben a Bizottságnak tudomása volt). Az adatok keresztellenőrzésen mentek át, figyelembe véve a különböző forrásokat. Mindamellett, a fogyasztásra vonatkozó adatok csupán a reális eladásokat tartalmazzák, és nem fedik azokat a Bizottságnak bejelentett ügyleteket, amelyek bérbeadással vagy adományozással kapcsolatosak. Ezen ügyletek figyelembevétele esetén a kínai piaci részesedés még ennél is magasabb lett volna.
(75)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (57) és (58) preambulumbekezdését, a fenti (71)-(74) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
4. Az érintett országból történő behozatal
a) Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése
(76)
Az (57) és (58) preambulumbekezdés értelmében, az érintett termék dömpingelt behozatalának volumenét és piaci részesedését módosították. Az adatok évesítése és a volumenek frissítése megerősítette az ideiglenes rendelet következtetéseit, miszerint 2004-től a behozatal és annak piaci részesedése jelentősen megnövekedett. A kínai fél megkérdőjelezte az említett adatok indexelési módszerét. Fontos aláhúzni, hogy az ideiglenes és véglegesítési szakaszban egyaránt használt reális adatok, függetlenül attól, hogy indexeltek, az érintett országból történő behozatal és piaci részesedésének jelentős növekedését mutatják.
(77)
Az érintett termék behozatalának volumene több mint 150 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Behozatal volumene
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(78)
Az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének értelmében, az átlagos exportár nagymértékű ingadozást mutat a behozott rakományátvilágító berendezés-típusoktól függően, következésképpen nem vonhatók le értelmezhető megállapítások.
(79)
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése több mint megkétszereződött a figyelembe vett időszak alatt.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
KN piaci részesedése
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(80)
A kínai gyártó érvelése szerint, elemezni kellene a vizsgálati időszak utáni volumeneket is (nevezetesen azokat a vizsgálati időszak alatt megnyert pályázatokat, amelyek keretében a szerződések a vizsgálati időszak után kerültek aláírásra). Az alaprendelet előírásainak megfelelően, vizsgálati időszak utáni események nem vehetők figyelembe, kivéve a kivételes körülményeket. A kínai exportáló gyártó nem hivatkozott ilyen jellegű kivételes körülményekre. Továbbá, összehasonlíthatósági okokból, a vizsgálati időszak előtti periódus eladásainak újra odaítélésére is szükség lett volna. A fentiekre tekintettel az érvelés nem fogadható el. Figyelembe véve a behozatal volumenének és piaci részesedésének növekedését, a fenti információk szerint, az említett döntés semmilyen módon nem befolyásolta a vizsgálat tárgyát képező tényezőket.
b) Áralákínálás
(81)
A kínai gyártó észrevételei szerint, az ideiglenes intézkedések bevezetési szakaszában az áralákínálás meghatározására használt módszerek hiányosak. Véleménye szerint saját értékesítési árai nem hasonlíthatók össze az uniós gazdasági szereplők pályázati árajánlataival. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy az alkalmazott módszer azért volt megfelelőnek tekintve, mivel egy természeténél fogva nagyon összetett, és közbeszerzési folyamatban részt vevő termék méltányos összehasonlítására volt szükség. Az érdekelt felek nem határoztak meg más elfogadható módszert.
(82)
Meg kell említeni, hogy bár a módszer a fentiekben bemutatott formában volt alkalmazva, a számítások olyan kisebb módosításoknak voltak alávetve, amelyek csökkentették az uniós árakat, és amelyeket közzétettek az érdekelt felek számára.
(83)
A módosított összehasonlítás kimutatja, hogy a vizsgálati időszak alatt, a behozott érintett termék értékesítési ára az Unió területén 15-20 %-kal alacsonyabb az uniós áraknál. Meg kell említeni azt is, hogy a kínai gyártó azt állította benyújtott észrevételeiben, hogy a szerződések elnyerésének egyik oka az általa ajánlott jobb termék-specifikációk. Az áralákínálást (és áron aluli értékesítést) tekintve ez az érvelés módosításokat és magasabb károkozási határérték kiszámítását eredményezte volna. Nem került sor módosításokra ugyanis az állítás nem bizonyult érvényesnek és nem álltak rendelkezésre mennyiségi meghatározásra alkalmas információk.
(84)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (59)-(62) preambulumbekezdését, a fenti (76)-(83) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
5. Az Unió iparának helyzete
(85)
Meg kell említeni, hogy a végleges rendelet eltérő módon mutatja be a károkozási mutatókat, az (57) és (69) preambulumbekezdésben említett két okból, nevezetesen a kínai gyártó arra irányuló kérésének eleget téve, hogy a 18 hónapos vizsgálati időszak adatait évesítve tartalmazza, és hogy a második uniós gyártótól származó adatok makroökonómiai mutatóinak elemzését is figyelembe vegye.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Termőképesség
100
75
94
173
151
Kapacitások
100
83
90
185
200
Kapacitás-kihasználás
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(86)
A tárgyidőszakban az uniós gazdasági ágazat termelése 51 %-kal nőtt. Ez a pozitív tendencia főként a hasonló termék jó exportforgalmának köszönhető. Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása ugyanezen okból több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkent.
(87)
Figyelembe véve, hogy a fenti adatok a termelésre vonatkoznak, amelynek jelentős része az EU határain kívüli piacokon kerül értékesítésre, jelen esetben ezen mutatók nem számítanak irányadónak.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Készletek
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(88)
Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje felfele ívelő ingadozó tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ennek ellenére ez nem tekinthető irányadó mutatónak, ugyanis a szóban forgó iparág rendelésre történő termelés alapján működik, a készleteket mindig alacsony szinten tartják és a készletek jelentős része kivitelre van előirányozva.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Uniós értékesítési volumen
100
67
93
100
76
Piacrész
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Piaci részesedés index
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(89)
A figyelembe vett időszak alatt csökkent az uniós gazdasági ágazat értékesítésének volumene, és a vizsgálati időszak alatt az értékesítés az eredeti mennyiséghez képest csaknem 25 %-kal esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat 2004 és a vizsgálati időszak vége között piaci részesedésének megközelítőleg 20 %-át veszítette el.
(90)
Az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének eladási árra vonatkozó megállapításait megerősítették.
(91)
A kínai gyártó megerősítette kérését a panaszosnak odaítélt közbeszerzési pályázatokra vonatkozó információk közzétételét illetően, továbbá információkat igényelt arra vonatkozóan, hogy milyen mértékben voltak figyelembe véve bizonyos pályázatok. Az ilyen típusú részletes adatok közzététele bizalmasság-védelmi okokból nem tekinthető elfogadhatónak. A kínai fél további megerősítést kért arra vonatkozóan, hogy az uniós fogyasztás kiszámításához az értékesítési szerződések aláírási dátuma számított-e meghatározó tényezőnek. Erre vonatkozóan az intézmények megerősítik, hogy valamennyi érdekelt félre vonatkozóan az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében bemutatott módszer volt alkalmazva. A kínai fél arra vonatkozóan is megerősítést kért, hogy a panaszostól származó adatok mindkét üzemi telephelyére vonatkoznak-e. Erre vonatkozóan, megerősítjük, hogy az ideiglenes rendelet (7) preambulumbekezdésének (a) pontjában foglaltak értelmében, a panaszos által benyújtott adatok mindkét üzemi telephelyet fedik.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Adózás előtti haszonkulcs
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(92)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált. A vizsgálati időszak alatt a helyzet különösen rossz volt.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Beruházás
100
164
100
354
105
A beruházások megtérülése
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Pénzforgalom
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(93)
A figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt a beruházások volumene. A beruházások túlnyomó részére az uniós gazdasági ágazat meglévő telephelyeinek fenntartása érdekében került sor. A 2007-ben megfigyelt nagyobb mértékű beruházásra az érintett termék teljesítményét javító új szabadalommal összefüggésben került sor. Meg kell jegyezni, hogy ez a gazdasági tevékenység inkább know-how-igényes, mint befektetés-igényes.
(94)
A beruházásoknak az uniós gazdasági ágazat nettó nyeresége és beruházásai nettó könyv szerinti értéke viszonyaként kifejezett megtérülése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, ám mégsem megfelelő mutató a károkozás jelzésére, mivel olyan eszközöket tükröz, amelyek esetében már értékcsökkenést számoltak el.
(95)
A figyelembe vett időszak alatt nagymértékben romlott az uniós gazdasági ágazat pénzforgalmi helyzete.
(96)
Figyelembe véve, hogy a rakományátvilágító berendezések gyártása a panaszos gazdasági tevékenységének csupán kis részét képezte, a tőkenövelési képesség jelen esetben nem tekinthető irányadó mutatónak.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Foglalkoztatottság
100
110
129
160
167
Dolgozónkénti átlagos munkaerőköltség
100
98
102
106
106
Dolgozónkénti termelékenység
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(97)
A figyelembe vett időszakban megnövekedett a foglalkoztatottság, a dolgozónkénti átlagos munkaerőköltségek és a dolgozónkénti termelékenység. Ennek ellenére, ezek a mutatók jelen esetben nem tekinthetők irányadónak, ugyanis a foglalkoztatás nagyrészt kivitelre gyártott rakományátvilágító berendezésekhez tartozik.
(98)
Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik.
(99)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (64)-(76) preambulumbekezdését, a fenti (85)-(98) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(100)
Megerősítést nyertek az ideiglenes rendeletben megfogalmazott, a jelen sajátos eljárás károkozási mutatóinak különböző fontossági szintjére vonatkozó megállapítások. A legfontosabb károkozási mutatóknak a nyereségesség, a piaci részesedés és az alákínálat tekinthetők, ugyanis ezek tükrözik közvetlenül az Unió gazdaságának megtérülését az uniós piaci gazdasági tevékenységekre vonatkozóan. A fentiekben levont következtetések rávilágítanak arra, hogy bizonyos mutatók miért nem tekinthetők irányadónak.
(101)
A nyereségességre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált és az uniós gyártók piaci részesedése 24 %-kal csökkent. Továbbá, a kínai gyártó 15-20 %-kal alákínálta a panaszost.
(102)
Az érintett termék kínai piaci részesedése az Unió területén 140 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, míg az uniós gazdasági iparág jelentős csökkenést mutatott úgy az értékesítési volument (-24 %), mint a piaci részesedést (20 százalékpont) illetően.
(103)
Amint a kármegállapítási elemzést megelőző általános észrevételek részben is kimutattuk, az adatok eltérő módon kerültek bemutatásra az ideiglenes rendelethez viszonyítva. Világosan levonható a következtetés, hogy akár évesített akár más formában, az adatok tartalma nem változik, csupán a bemutatás módja különbözik. Mindamellett, a fentiekben bemutatott, az okozott kárra vonatkozó adatok (a makroökonómiai mutatókat tekintve) egy második uniós gyártó adatait is tartalmazzák. Ezáltal levonható a következtetés, hogy a fentiekben szereplő módosított adatok megerősítik az ideiglenes kárra vonatkozó megállapításokat, nevezetesen azt, hogy a figyelembe vett időszakban az alaprendelet 3 cikke (5) bekezdésében megfogalmazott kedvezőtlen helyzet alakult ki.
(104)
A fentiekre tekintettel levonható a végső következtetés, hogy az uniós gazdasági iparágat érintő anyagi károkra vonatkozó, az ideiglenes rendeletben megfogalmazott megállapításokat nem befolyásolja a (85) preambulumbekezdésben említett bemutatási mód. Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (77)-(80) preambulumbekezdését, a fenti (100)-(103) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
(105)
Az okozati összefüggésekre vonatkozó megállapításokat illetően csak a kínai gyártó nyújtott be észrevételeket.
(106)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingelt behozatal és egyéb tényezők következményei évesített formában kerültek bemutatásra, a (85) preambulumbekezdésben tárgyalt okokból.
1. A dömpingelt behozatal következményei
(107)
A dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 140 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 32 %-kal csökkent. Ezek az uniós gazdasági ágazat számára negatív változások a 2004 és a vizsgálati időszak között 11 %-kal növekedő (évesített adat) uniós felhasználás visszaesésével egy időben következtek be.
2. Egyéb tényezők hatása
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Az uniós termelés exportértékesítései
100
93
123
245
233
Átlag eladási ár
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(108)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene megnövekedett a figyelembe vett időszakban. A kivitel a vizsgálati időszakban megvalósult teljes uniós termelés túlnyomó többségét (85-95 %-át) jelentette a vizsgálati időszak alatt.
(109)
A kínai gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte az USA-ból származó behozatalt és az amerikai vállalatok több rakományátvilágító berendezést értékesítettek az EU területén, mint a KN a vizsgálati időszak alatt, azonban ezt az érvelést nem támasszák alá valós tények és konkrét ellenőrizhető bizonyítékok.
(110)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően, a Bizottság több információt próbált gyűjteni az amerikai behozatalt illetően, azonban végül megerősítette az ideiglenes intézkedésekben megfogalmazott USA-ból származó behozatali volumenre vonatkozó adatokat.
(111)
A kínai gyártó kifogásolta az uniós gazdasági szereplők bizonyos pályázatoktól való távolmaradásának következményeit. Erre vonatkozóan meg kell említenünk, hogy a vizsgálat figyelembe vette azt a tényt, hogy nem az összes érdekelt fél (uniós gazdasági ágazat, a kínai gyártó, egyes rakományátvilágító berendezések más gyártói) nyújtott be ajánlatott minden egyes pályázati eljáráshoz. Nem volt olyan kényszerítő erejű tényező, amely azt sugallta volna, hogy a figyelembe vett időszak alatt egyértelműen megfigyelhető kár abból eredt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem vett részt olyan ajánlattételben, amelyet ne tekintettek volna ésszerű üzleti lehetőségnek. Az ésszerű üzleti lehetőség meghatározó tényező egy pályázati ajánlattételben, amit megerősít az a tény, hogy egy pályázatban való részvétel költségeket von maga után (fordítások, ügynök, esetenként pályázat díj, stb.), ezért bizonyos vállalatok nem pályáznak, ha nem biztosak abban, hogy van esélyük megnyerni.
(112)
A kínai gyártó ragaszkodott azon érveléséhez, hogy az okozatiság meghatározása során részletesen meg kell vizsgálni a nem az érintett termék árához kötődő tényezők káros hatását is, mint például a műszaki tényezőket.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat műszaki szempontból valóban képes lett volna a kínai termék specifikációival megegyező termékjellemzőket biztosítani. Mindamellett, ez azt jelentette volna, hogy az uniós gazdasági szereplők magasabb áron értékesítsék a terméket. Alapjában véve ez a tény tárja fel a kínai gyártó dömpingjének teljes következményeit. A dömping egy része abban áll, hogy a kínai gyártó egyszerűen több funkcióval rendelkező terméket értékesít. Mivel az az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (6) két odaítélési követelmény alkalmazását engedélyezi: a „legalacsonyabb ár” és a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat”, a szerződést kvázi-automatikusan a dömpingelő kínai gyártó kellett odaítélni. A kínai gyártó ajánlatai nem lettek volna gazdasági szempontból előnyösek, ha nem lettek volna dömpingelve, nevezetesen, ha az árak magasabbak lettek volna, tükrözve a kiegészítő funkciókat.
(114)
Végül meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megállapításai szerint, a panaszos valamennyi műszaki specifikációnak eleget tett azokban a pályázatokban ahol azonos feltételek mellett úgy a kínai gyártó, mint a panaszos ajánlatot tett.
(115)
A kínai gyártó további állítása szerint, volt példa olyan pályázatokra, amelyeket a kínai vállalatnak ítéltek, annak ellenére, hogy magasabb árakat ajánlott, mint a panaszos. Ennélfogva kérvényezte, hogy ezeket az ügyleteket nem kellene kárt okozónak tekinteni.
(116)
Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a vizsgálat egyetlen olyan pályázati eljárás esetében állapította meg, hogy az egyedüli együttműködő kínai gyártó első látásra annak ellenére nyert el egy pályázatot, hogy magasabb árakat ajánlott a panaszosnál. Mindamellett, a vizsgálat kiderítette, hogy valójában nem így történt, ugyanis a kínai vállalat ajánlata számos kiegészítő funkciót tartalmaz ugyanazon az áron. Ha az összes ilyen kiegészítő funkciót módosították volna, az exportár alacsonyabb lett volna magasabb dömpingkülönbözetet vonva maga után. Nem kerültek benyújtásra további ellenőrizhető információk, amelyek alátámasztották volna azt az érvelést, miszerint volt példa más pályázatokra, amelyekre a kínai vállalat magasabb árakat tartalmazó ajánlatott tett volna, mint a panaszos.
(117)
A kínai gyártó állítása szerint, a második uniós gyártó felfaló jellegű árképzést alkalmazott, anyagi károkat okozva ezáltal az uniós gazdasági ágazatnak, továbbá az említett fél nem tekinthető a kínai behozatal által károsított félnek, ugyanis felfüggesztette aktív együttműködését.
(118)
Elsősorban emlékeztetni kell arra, hogy a második uniós gyártó információkkal szolgált a vizsgálati eljáráshoz és a kármegállapítás a teljes uniós iparágra kiterjed. Továbbá, lényeges megemlíteni, hogy a kínai gyártó felfaló jellegű árképzésre vonatkozó érvelését nem támasztják alá konkrét bizonyítékok, így nem kérdőjelezheti meg az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdésében megfogalmazott vizsgálati megállapításokat.
3. A károk okaival kapcsolatos következtetés
(119)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (81)-(95) preambulumbekezdéseit, a fenti (105)-(118) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
(120)
A fentiek fényében, megerősítést nyert az ideiglenes megállapítás, miszerint a dömpingelt behozatal károsan befolyásolta az Unió gazdaságát.
7. AZ UNIÓ ÉRDEKE
1. A felhasználók érdeke
(121)
Az ideiglenes intézkedések bevezetésének szakaszában észrevételeket benyújtó két felhasználó, továbbra is ragaszkodott eredeti véleményéhez. Az említett felhasználók aggodalmukat fejezték ki a versenyt és a technológiai fejlődést illetően, végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén. Mindamellett, mindkét észrevételt tárgyalja az ideiglenes rendelet, továbbá semmilyen új információ nem került benyújtásra, ami arra utalna, hogy a szabad versenyt, valamint a technológiai fejlődést károsan befolyásolná a végleges dömpingellenes vám kivetése, legalábbis rövid-közepes időn belül nem.
2. Az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítás
(122)
A fent említett két észrevétel nem befolyásolta az ideiglenes következtetéseket. Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (96)-(113) preambulumbekezdését megerősítették.
8. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A károk megszüntetésének szintje
(123)
A kínai gyártó benyújtotta észrevételeit az alákínálás kiszámítását illetően. Ahol jogosnak minősültek, a véglegesítési szakaszban megfelelően módosították a számításokat.
(124)
A kínai gyártó benyújtott egy észrevételt a kár mértékét illetően, amely azonos a jelen rendelet (51) preambulumbekezdésében már tárgyalt észrevétellel. Ezt az érvelést a (51) preambulumbekezdésben már említett okok miatt el kell utasítani.
(125)
A kínai gyártó továbbá pontosítást kért az adózás előtti haszonkulcs kiszámítási módszerével kapcsolatban, specifikusan azt az évet illetően, amelyre az említett haszonkulcs vonatkozik. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy az adózás előtti haszonkulcs megállapítása a 2006-os és 2007-es pénzügyi évek adatai alapján történt.
(126)
A végleges dömpingkülönbözetre és a kár megszüntetéséhez szükséges végleges szintre vonatkozó kalkulációk azt mutatták, hogy ez utóbbi alacsonyabb, mint az előbbi. Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet e rendelet (123)-(126) preambulumbekezdésével módosított (114)-(117) preambulumbekezdését megerősítették.
2. Végleges intézkedések
(127)
A dömpinggel, az abból származó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve, továbbá az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően, végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén, a legkisebb vám szabályainak megfelelően. Jelen esetben a vámtételt a megállapított kár mértékének megfelelően kell meghatározni. Ezt 34 %-ra kalkulálták, ami jelentős visszaesést jelent az átmeneti időszak óta, amikor a vámtételt a feltárt dömping szintjén állapították meg.
(128)
A fentiek alapján a KN-ra vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 34 %.
(129)
Az ideiglenes rendelet (120) preambulumbekezdésének megfelelően, a fokozott átláthatóság és az intézkedések eredményességének alapos vizsgálata érdekében helyénvalónak tűnik felkérni a tagállamok megfelelő hatóságait, hogy rendszeres időközönként bizalmasan tájékoztassák a Bizottságot az EU olyan közbeszerzési pályázatairól, amelyek rakományátvilágító berendezések értékesítésével kapcsolatosak.
9. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(130)
A megállapított dömpingkülönbözetek mértékét tekintetbe véve, illetve az Unió iparának okozott kár fényében a Bizottság szükségesnek ítéli az ideiglenes rendeletben kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeknek a véglegesen kivetett vám mértékéig terjedő végleges beszedését. Mivel a végleges vám alacsonyabb az ideiglenesen kivetett vámnál, a végleges vám összege felett biztosított összegeket felszabadítják.
ELFOGADTA EZT A RENDLETET:
1. cikk
1. Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 9022190010, 9022290010, 9027801710 és 9030100091), neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezésekre, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8705909010) alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművekre.
2. Az 1. bekezdésben leírt termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 34 %.
3. Eltérő rendelkezés hiányában a hatályos vámrendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 9022190010, 9022290010, 9027801710 és 9030100091), neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezések, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8705909010) alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművek behozatalára az 1242/2009/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen beszedik az 1. cikk alapján kivetett végleges vám mértékében. A véglegesen kivetett dömpingellenes vám mértéke felett biztosított összegeket fel kell szabadítani.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 14-én.