NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 919/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání s ohledem na regulační technické normy pro způsob výpočtu poklesu hodnoty likvidních akcií a jiných finančních nástrojů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 23 odst. 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty finančních nástrojů uvedených v oddíle C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (2) by měl být upraven podle toho, jakými různými způsoby se tento pokles projevuje v závislosti na druhu finančních nástrojů. Způsob výpočtu může mít podobu skutečného poklesu ceny finančního nástroje, zvýšení výnosu dluhového nástroje vydaného korporátním emitentem nebo zvýšení výnosu na výnosové křivce dluhových nástrojů vydaných státními emitenty.
(2)
Toto nařízení je třeba číst ve spojení s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 (3), které definuje prahové hodnoty pro významný pokles hodnoty nelikvidních akcií, dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty, fondů obchodovaných na burze, nástrojů peněžního trhu a derivátů, jejichž jediný podkladový finanční nástroj je obchodován v obchodním systému. Toto nařízení by se tedy mělo omezit na upřesnění způsobu výpočtu významného poklesu hodnoty těchto nástrojů.
(3)
Za účelem zajištění soudržnosti a právní jistoty pro účastníky trhu a příslušné orgány by datum použití tohoto nařízení mělo být stejné jako u nařízení (EU) č. 236/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012.
(4)
Jelikož nařízení (EU) č. 236/2012 stanovilo, že závazné technické normy by měly být přijaty předtím, než se uvedené nařízení může účinně používat, a jelikož je nezbytné upřesnit požadované nepodstatné prvky před dnem 1. listopadu 2012, aby se účastníkům trhu usnadnilo splnění požadavků uvedeného nařízení a příslušným orgánům prosazování jejich dodržování, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.
(5)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(6)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrhu regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení upřesňuje způsob výpočtu 10 % poklesu hodnoty likvidních akcií obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012.
2. Toto nařízení rovněž upřesňuje způsob výpočtu poklesu hodnoty níže uvedených finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 přijatém podle čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
nelikvidních akcií;
b)
těchto finančních nástrojů, které nejsou deriváty:
i)
dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty,
ii)
fondů obchodovaných na burze,
iii)
nástrojů peněžního trhu;
c)
derivátů, jejichž jediným podkladovým aktivem je finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému.
Článek 2
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty likvidních a nelikvidních akcií
1. V případě akcií obchodovaných v obchodním systému se pokles hodnoty vypočítá z oficiální uzavírací ceny předchozího dne obchodování v tomto obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly daného obchodního systému.
2. Způsob výpočtu vylučuje jakýkoli pohyb ceny směrem dolů vyplývající výhradně z rozdělení akcií nebo jiného podnikového opatření („corporate action“) či podobného opatření uplatněného emitentem na vydaný akciový kapitál, které může mít za následek úpravu ceny příslušným obchodním systémem.
Článek 3
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty jiných finančních nástrojů, které nejsou deriváty
1. Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než akcie, nespadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES se vypočítá způsobem uvedeným v odstavcích 2, 3 a 4.
2. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k ceně v příslušném obchodním systému, se tento pokles vypočítá z oficiální uzavírací ceny v příslušném obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly tohoto obchodního systému.
3. V případě finančního dluhového nástroje vydaného státním emitentem, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k výnosové křivce, se tento pokles vypočítá jako zvýšení po celé délce výnosové křivky v porovnání s výnosovou křivkou státního emitenta na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tohoto emitenta v daném obchodním systému k dispozici.
4. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu ke změně výnosu, se tento pokles vypočítá jako zvýšení stávajícího výnosu v porovnání s výnosem daného nástroje na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tento nástroj v daném obchodním systému k dispozici.
Článek 4
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty derivátů
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů spadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES, které mají jediný podkladový finanční nástroj, jenž je obchodován v obchodním systému a u něhož se významný pokles hodnoty stanoví v souladu s článkem 2 nebo článkem 3, se vypočítá odkazem na významný pokles hodnoty daného podkladového finančního nástroje.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
A BIZOTTSÁG 919/2012/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2012. július 5.)
a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (8) bekezdésére,
mivel:
(1)
A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletének C. szakaszában szereplő pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésének számítására vonatkozó módszert hozzá kell igazítani az értékcsökkenésnek az érintett pénzügyi eszközök fajtájától függő, különböző megnyilvánulási formáihoz. A számítási módszer irányulhat a pénzügyi eszköz tényleges árcsökkenésének, a vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok hozamemelkedésének, illetőleg az állampapír-kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak a teljes hozamgörbén mért hozamemelkedésének meghatározására.
(2)
E rendeletet a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (3) összefüggésben kell értelmezni, amely meghatározza a nem likvid részvények, az állampapír-kibocsátók és a vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a tőzsdén kereskedett alapok, a pénzpiaci eszközök és az olyan származtatott eszközök jelentős árfolyamesésére vonatkozó küszöbértékeket, amelyek egyedüli alaptermékét kereskedési helyszínen forgalmazzák. E rendeletnek ennélfogva a felsorolt eszközök jelentős árfolyamesése számítási módszerének meghatározására kell szorítkoznia.
(3)
A következetesség, valamint a piaci szereplők és illetékes hatóságok jogbiztonságának biztosítása érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 236/2012/EU rendeletet és a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet.
(4)
Mivel a 236/2012/EU rendelet megállapította, hogy kötelező erejű technikai standardokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a rendeletet hasznosan alkalmazni lehessen, és mivel 2012. november 1. előtt meg kell határozni azon szükséges nem alapvető rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik, hogy a piaci szereplők megfeleljenek a 236/2012/EU rendelet előírásainak, az illetékes hatóságok pedig betartassák azokat, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.
(5)
Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul.
(6)
Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozására vonatkozó, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet (4) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet meghatározza a kereskedési helyszínen forgalmazott likvid részvényeknek a 236/2012/EU rendelet 23. cikke (5) bekezdése szerinti 10 %-os árfolyamesése számítására vonatkozó módszert.
(2) Ez a rendelet meghatározza továbbá a kereskedési helyszíneken forgalmazott alábbi pénzügyi eszközök árfolyamesésének számítására vonatkozó módszert a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdése szerint elfogadott 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottaknak megfelelően:
a)
nem likvid részvények;
b)
az alábbi nem származtatott pénzügyi eszközök:
i.
állampapír-kibocsátók és vállalati kibocsátók által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok;
ii.
tőzsdén kereskedett alapok;
iii.
pénzpiaci eszközök;
c)
származtatott eszközök, amelyek egyedüli alaptermékét kereskedési helyszínen forgalmazzák.
2. cikk
A likvid és nem likvid részvények jelentős árfolyamesésének számítási módszere
(1) Kereskedési helyszínen forgalmazott részvények esetében az árfolyamesés számítása a kereskedési helyszínen az előző kereskedési napon elért, az adott kereskedési helyszín hatályos szabályzata szerinti hivatalos záró árfolyamhoz képest történik.
(2) A számítási módszer alapján nem vehetők figyelembe az árcsökkenés olyan esetei, amelyek kizárólag a részvények felosztására, egyéb társasági eseményre vagy a kibocsátó által alkalmazott, a kibocsátott részvénytőkét érintő olyan hasonló intézkedésre vezethetők vissza, amely a részvényárnak az érintett kereskedési helyszín általi kiigazítását eredményezi.
3. cikk
Egyéb nem származtatott pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésének számítási módszere
(1) A jelentős árfolyamesés számítása a részvényektől és a származtatott eszközök 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 4-10. pontjában felsorolt kategóriáitól eltérő pénzügyi eszközök esetében a (2), (3) és (4) bekezdés alapján történik.
(2) Olyan pénzügyi eszköz esetében, amely vonatkozásában a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdésében említett jelentős árfolyamesést a vonatkozó kereskedési helyszínen jegyzett árhoz képest állapítják meg, a csökkenés kiszámítása a vonatkozó kereskedési helyszínen, az adott kereskedési helyszín hatályos szabályzata szerint jegyzett hivatalos záró árfolyam alapján történik.
(3) Olyan, az állampapír-kibocsátó által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében, amely vonatkozásában a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdésében említett jelentős árfolyamesést a hozamgörbéhez képest állapítják meg, a csökkenés kiszámítása az állampapír-kibocsátónak az előző kereskedési nap végén jegyzett hozamgörbéjéhez viszonyított, a teljes hozamgörbén mért hozamemelkedésként kerül meghatározásra a kereskedési helyszínen az adott kibocsátó tekintetében rendelkezésre álló adatok alapján.
(4) Olyan pénzügyi eszköz esetében, amely vonatkozásában a 236/2012/EU rendelet 23. cikkének (7) bekezdésében említett jelentős árfolyamesést a hozamváltozáshoz képest állapítják meg, a csökkenés az érintett eszköz előző kereskedési nap zárásakor jegyzett hozamához viszonyított hozamemelkedésként kerül meghatározásra a kereskedési helyszínen az adott eszköz tekintetében rendelkezésre álló adatok alapján.
4. cikk
A származtatott pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesésének kiszámítási módszere
Azon pénzügyi eszközök esetében, amelyek a származtatott pénzügyi eszközöknek a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 4-10. pontjában felsorolt kategóriáiba tartoznak, és amelyek egyedüli alaptermékét olyan kereskedési helyszínen forgalmazott pénzügyi eszköz képezi, amely esetében a jelentős árfolyamesés a 2. vagy 3. cikknek megfelelően került meghatározásra, a jelentős árfolyamesést az alaptermék jelentős árfolyamesésének alapul vételével kell kiszámítani.
5. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. november 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 5-én.