PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.
A TANÁCS 512/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 14.)
az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követően történő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet (1) hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
2001. január 22-én a Tanács a 132/2001/EK rendelettel (3) 33,25 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: meglévő intézkedések) vetett ki többek között az Ukrajnából származó, a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kóddal bejelentett ammónium-nitrát behozatalára. Az ezen intézkedésekhez vezető vizsgálat a továbbiakban: eredeti vizsgálat.
(2)
2004. május 17-én, egy részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 993/2004/EK rendelettel (4) mentesítette a 132/2001/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól az olyan érintett terméknek a Közösségbe történő behozatalát, amelynek gyártóitól a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el. A legutóbb az 1996/2004/EK bizottsági rendelettel (5) módosított 1001/2004/EK bizottsági rendelet (6)2005. május 20-ig tartó kötelezettségvállalásokat fogadott el. E kötelezettségvállalások célja az volt, hogy figyelembe vegyék az Európai Unió 25 tagra történő bővülésének bizonyos következményeit.
(3)
Egy olyan időközi felülvizsgálatot követően, amelynek hatálya az érintett termék fogalommeghatározására korlátozódott, a Tanács a 945/2005/EK rendelettel (7) úgy határozott, hogy pontosítani kell az érintett termék meghatározását, a hatályos intézkedéseket pedig akkor kell alkalmazni az érintett termékre, amikor azt egyéb műtrágyákhoz keverik, ezek ammónium-nitrát tartalma, valamint az egyéb elhanyagolható anyagok és elemek arányában.
(4)
A 442/2007/EK rendelettel (8) egy lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács úgy határozott, hogy a 945/2005/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően két évvel meghoszszabbítja a hatályos intézkedéseket.
(5)
A 661/2008/EK rendelettel (9) a Tanács lejárati felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára.
(6)
A 662/2008/EK rendelettel (10) a Tanács módosította a 442/2007/EK rendeletet, elfogadva az exportáló gyártó által ajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást.
2. Felülvizsgálati kérelem
(7)
A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés 2008. október 17-i közzétételét (11) követően 2009. január 22-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint lejárati felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be. A kérelmet az Európai Műtrágyagyártók Szövetsége (European Fertilizer Manufacturers Association, EFMA, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be azon gyártók nevében, amelyek termelése az ammónium-nitrát teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(8)
A kérelmező azt állította, és erre elegendő prima facie bizonyítékot is szolgáltatott, hogy valószínűleg megismétlődik az Ukrajnából (a továbbiakban: érintett ország) származó ammónium-nitrát dömpingelt behozatala, illetve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár.
(9)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. április 23-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12) közzétett értesítéssel bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását.
3. A vizsgálat
3.1. Vizsgálati időszak
(10)
A dömping és a károkozás folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2005-től a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(11)
A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló ország képviselőit, a kérelmezőt, valamint az uniós gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(12)
Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(13)
Tekintettel az uniós gyártók és az uniós importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően célszerűnek ítélték annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fentiekben felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján, hogy a vizsgálat megindításától számított tizenöt napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(14)
A benyújtott információkat megvizsgálva, és mivel 12 uniós gyártó jelezte együttműködési készségét, úgy határoztak, hogy az uniós gyártók tekintetében mintavétel szükséges. Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.
(15)
Tizenkét uniós gyártó, amelyek termelése a felülvizsgálati időszak alatt az ammónium-nitrát teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben mintegy 80 %-át tette ki, a határidőn belül hiánytalanul kitöltötte a mintavételre vonatkozó formanyomtatványt, és hivatalosan is beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az ammónium-nitrát legnagyobb reprezentatív uniós termelési és értékesítési volumene alapján kiválasztotta azt a reprezentatív mintát, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható. A mintába öt uniós gyártót vettek fel, amelyek termelése a felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 57 %-át tette ki.
(16)
Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint kiválasztott mintával kapcsolatban konzultáltak az érintett felekkel, akik nem emeltek kifogást.
(17)
A mintába felvett öt uniós gyártónak és az érintett ország minden ismert exportáló gyártójának kérdőívet küldtek.
(18)
A kitöltött kérdőívet a mintába felvett öt uniós gyártó és az érintett ország három exportáló gyártója küldte vissza.
(19)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Exportáló gyártók Ukrajnában:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Szeverodoneck
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Uniós gyártók:
-
GrowHow UK Limited, Egyesült Királyság,
-
GPN, Párizs, Franciaország,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Lengyelország,
-
Yara SA, Brüsszel, Belgium,
-
Achema, Jonavos, Litvánia.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
Az érintett terméket az Ukrajnából származó, jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kóddal bejelentett, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát tartalmú szilárd műtrágya alkotja. Az ammónium-nitrát a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya. Ammóniából és salétromsavból gyártják, nitrogéntartalma szemcsézett vagy granulált formában meghaladja a 28 tömegszázalékot.
(21)
Megjegyzendő, hogy az érintett termék alkalmazási körét a 945/2005/EK rendeletben pontosították.
2. Hasonló termék
(22)
Amint az eredeti vizsgálatban megállapításra került, ez a felülvizsgálat megerősítette azt, hogy az ammónium-nitrát olyan árucikk, amelynek minősége és alapvető tulajdonságai a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapításra került, hogy az érintett termék, az exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint az uniós gyártók által gyártott és az uniós piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Általános rész
(23)
Három ukrajnai exportáló gyártó együttműködését sikerült biztosítani. Egy negyedik ismert exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban.
(24)
A három együttműködő exportáló gyártó exportvolumenének az Ukrajnából az Unióba irányuló exportmenynyiség összvolumenével történő összehasonlítása megmutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a három együttműködő exportáló gyártó termelése tette ki az Unióba irányuló összes behozataltöbb mint 90 %-át. Az együttműködés szintje ezért magasnak tekinthető.
(25)
Az érintett termék Ukrajnából származó teljes importvolumene alacsony volt: a felülvizsgálati időszakban az uniós piac egészével összehasonlítva 1,1 % piaci részesedést jelentett.
2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt
2.1. Rendes érték
(26)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző lejárati felülvizsgálatban Ukrajnát még nem tekintették piacgazdasági berendezkedésű országnak, ezért a rendes értéket az analóg országként szolgáló Amerikai Egyesült Államok egy együttműködő gyártójától kapott adatok alapján számították ki.
(27)
A jelenlegi felülvizsgálatban a rendes érték a három ukrajnai együttműködő gyártótól kapott és helyszínen is ellenőrzött adatokon alapul. A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy a belföldi eladások a rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ennek érdekében megvizsgálták az együttműködő gyártók által előállított és a belföldi piacon értékesített termék előállítási költségét.
(28)
A gázköltségeket illetően megállapították, hogy Ukrajna Oroszországból importálja az ammónium-nitrát előállítása során felhasznált gáz túlnyomó részét. Minden, a vizsgálat során rendelkezésre álló és ellenőrzött adat arra utalt, hogy Ukrajna olyan árszinten importál földgázt Oroszországból, amely a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 40 %-kal volt alacsonyabb az Oroszországból az Unióba exportált földgáz árának. Megállapították azonban, hogy a felülvizsgálati időszak utolsó negyedében az árak hasonlók voltak.
(29)
Megállapításra került, hogy az egyik gyártó által exportált egyik terméktípustól eltekintve a belföldi értékesítések a felülvizsgálati időszak során rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. A rendes értéket ezért vagy az ukrán piacon a független vevők által fizetett vagy fizetendő ár alapján az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy a rendes kereskedelmi forgalomban nem értékesített termék esetén számtanilag képzett rendes érték alapján számították ki. Az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az exportált termékfajták előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs ésszerű összegeit. Az eladási, általános és adminisztratív költségekre, valamint a nyereségre vonatkozó összegek az érintett gyártó által előállított hasonló termék gyártása és rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítése tényleges adatain alapulnak.
(30)
Meg kell jegyezni, hogy a rendes értéket az ukrajnai exportáló gyártók által fizetett gázköltségek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti kiigazítása nélkül határozták meg. Ezt az indokolta, hogy a (32)-(34) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az ukrajnai exportáló gyártók nem kiigazított belföldi költségei és árai a láthatóan torzított gázárak ellenére egyértelműen azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban dömpingre került sor. Ennek következtében és mivel a lejárati felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy - annak érdekében, hogy eldöntsék: a jelenleg alkalmazandó intézkedéseket célszerű-e fenntartani, vagy azokat hatályon kívül kell helyezni - az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, úgy ítélték, hogy nem szükséges annak vizsgálata, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás indokolt-e ebben az esetben.
2.2. Exportár
(31)
Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésének megfelelően az exportárat a Közösségbe exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árra hivatkozva határozták meg. A három exportáló gyártó valamennyi értékesítése közvetlenül független unióbeli vevőkhöz irányult.
2.3. Összehasonlítás
(32)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A méltányos összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat befolyásoló különbségeket kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették. Ennek megfelelően adott esetben, és ha azt az ellenőrzött bizonyítékok alátámasztották, a szállítás, a kezelés, a berakodás és a járulékos költségek, a biztosítás, a jutalékok és a csomagolás terén jelentkező különbségek tekintetében kiigazításokra került sor.
2.4. Dömpingkülönbözet
(33)
A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.
(34)
A három érintett, együttműködő exportáló gyártó esetében 6-7 % súlyozott átlagú dömpingkülönbözetet állapítottak meg országos szinten.
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje
(35)
A felülvizsgálati időszakban a három együttműködő gyártó belföldi értékesítése a termelési kapacitás átlagosan 46 %-át tette ki.
(36)
Annak ellenére, hogy a három együttműködő exportáló gyártó termelése nagy részét a belföldi piacon értékesítette, harmadik országokba irányuló exportoktól is függtek. A felülvizsgálati időszakban szabad kapacitásuk az uniós felhasználás mintegy 6 %-ának felelt meg.
(37)
A vizsgálatban együttműködést nem tanúsító, negyedik ukrajnai gyártóval kapcsolatos felülvizsgálati kérelemből származó információk alapján az ukrajnai szabad összkapacitás a felülvizsgálat idején a számítások szerint az uniós felhasználás mintegy 9 %-ának felelt meg.
(38)
Egyes ukrajnai együttműködő exportáló gyártók azt állították, hogy fokozatosan veszítenek piaci részesedésükből a belföldi piacon az orosz gyártók ellenében, akik a jóval alacsonyabb oroszországi gázköltségek miatt rendkívül alacsony árakkal jelentkeznek. Ezért nem tűnt valószínűnek, hogy az ukrán belföldi piac a szabad termelési kapacitás nagy részét fel tudná venni, így a termelés növekedése valószínűleg exporthoz vezetne.
(39)
A három együttműködő vállalat a felülvizsgálat alatt számos más harmadik országba, több kontinensre is exportált ammónium-nitrátot. Meg kell azonban jegyezni, hogy egyes harmadik országbeli hagyományos piacok zárva vannak az ukrán export előtt vagy hatályos dömpingellenes rendelkezések (pl. 100 %-ot meghaladó dömpingellenes intézkedések az Egyesült Államokban) és/vagy biztonsági korlátozások miatt (pl. Kínai Népköztársaság, Ausztrália). Mindenesetre az Unió a legnagyobb, legvonzóbb és ugyanakkor földrajzilag legelérhetőbb exportpiac. Vonzerejét növelik az ukrajnai alacsony vasúti szállítási költségekből következő logisztikai előnyök.
(40)
Tekintettel a fentiekre nem zárható ki, hogy az Ukrajnában rendelkezésre álló szabad kapacitást arra használnák, hogy dömpingellenes rendelkezések hiányában növeljék az Unióba irányuló export mennyiségét.
3.2. Árak a különböző exportpiacokon
(41)
A három együttműködő ukrajnai exportáló gyártó harmadik országokba irányuló exportértékesítéseinek elemzése azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokban felszámított exportárak (CIF-paritáson megállapítva a felülvizsgálati kérelemben szereplő nemzetközi szállítási tarifák alkalmazásával) akár 25 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az Unióban jellemző piaci árak.
(42)
Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése arra ösztönözné a harmadik országokba irányuló ukrajnai exportot, hogy az Unióba irányítsa át a kivitelt. Az uniós piac magasabb árai lehetővé tennék, hogy az ukrajnai gyártók jobb haszonkulcsot érvényesítsenek.
(43)
A három együttműködő exportáló gyártótól kapott számadatok alapján az is megállapítható, hogy országos szinten az Ukrajnából más harmadik országokba irányuló export a felülvizsgálati időszak alatt dömpingelt árakon valósult meg.
3.3. Következtetések a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(44)
A fentiekben ismertetett megállapításokra tekintettel levonható az a következtetés, hogy az Ukrajnából származó export esetében továbbra is megvalósul a dömping gyakorlata, és fennáll a lehetőség, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a meglévő ukrajnai szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, úgy tűnik, hogy az ukrajnai exportáló gyártókat több tényező is arra ösztönözné, hogy i. egyrészt növeljék az uniós piacra irányuló exportjukat, ii. másrészt pedig a más harmadik országbeli piacokról az uniós piacra irányítsák át az ammónium-nitrát dömpingelt árú exportját, legalábbis két exportáló gyártó esetében.
(45)
Továbbá megállapításra került, hogy az együttműködő exportáló gyártók harmadik országbeli piacokra irányuló exportárainak súlyozott átlaga szintén jelentősen alacsonyabb, mint az Unióban jellemző árszint. Ez növeli annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megnövekedne az Ukrajnából az Unióba irányuló export volumene.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(46)
Az Unión belül 16 vállalat vagy vállalatcsoport állít elő hasonló terméket; e vállalatok termelése teszi ki az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a hasonló termék teljes uniós gyártását.
(47)
A vizsgálatban tizenkét uniós gyártó működött együtt:
-
Achema AB (Litvánia),
-
Agropolychim JSC (Bulgária),
-
Azomures (Románia),
-
BASF AG (Németország),
-
Fertiberia SA (Spanyolország),
-
GPN SA (Franciaország),
-
GrowHow UK Ltd (Egyesült Királyság),
-
Neochim PLC (Bulgária),
-
Nitrogénművek Rt. (Magyarország),
-
Yara (Belgium, Franciaország, Németország, Olaszország és Hollandia),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Lengyelország),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Lengyelország).
(48)
Mivel a felülvizsgálati időszakban a felsorolt 12 uniós gyártó termelése tette ki a teljes uniós termelés 80 %-át, az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően úgy tekinthető, hogy ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot. Ezért „uniós gazdasági ágazatként” kell hivatkozni rájuk.
(49)
A (14) és (15) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az öt uniós gyártóból álló mintát e 12 gyártó alapján választott ák ki. A mintába felvett minden uniós gyártó együttműködést tanúsított, és a határidőkön belül elküldte a kitöltött kérdőívet. Ezenkívül a fennmaradó hét együttműködő gyártó rendben szolgáltatta a kárelemzéshez szükséges általános adatokat.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Felhasználás az uniós piacon
(50)
A látható uniós felhasználást az alábbi adatok alapján állapították meg: az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumenek, más uniós gyártók által az uniós piacon értékesített volumenek, az összes uniós importra vonatkozó Eurostat-statisztika, valamint az együttműködő vállalatoktól kapott kitöltött kérdőívek az Ukrajnából származó érintett termék behozatala tekintetében. Tekintettel arra, hogy az Európai Unió 2007-ben 27 tagúvá vált, az elemzés egyértelműségének és következetességének kedvéért az összes kármutatót a figyelembe vett időszak egészében a 27 tagból álló uniós piac alapján határozták meg.
(51)
2005 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 10 %-kal csökkent.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás összesen (tonna)
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Az Ukrajnából származó behozatal volumene, piaci részesedése és importárai
(52)
Az Ukrajnából származó behozatal volumene, a piaci részesedése és átlagos importárai az alábbi táblázatban meghatározottak szerint alakultak. A mennyiségre és árra vonatkozó tendenciák az együttműködő exportáló gyártók kitöltött kérdőíveiből, az importstatisztikákból (Eurostat) és az ukrán exportstatisztikákból származó információkon alapulnak.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Importvolumen (tonna)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Piaci részesedés
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Piaci részesedés Importár (EUR/tonna)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Az Ukrajnából származó behozatalvolumene 2007-ig folyamatosan csökkent, de a felülvizsgálati időszakban csaknem a 2005. évi szintre tért vissza. Az ukrán piaci részesedés a 2005. évi 1 %-ról kismértékben, 1,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. Az egységárak a figyelembe vett időszakban 123 EUR/tonnáról 230 EUR/tonnára emelkedtek. A felülvizsgálat során bekövetkező növekedést az árak globális alakulásának és a fő nyersanyag árának alakulása tükrében kell figyelembe venni.
(54)
A felülvizsgálati időszakban tapasztalt alákínálási árszint kiszámítása céljából az uniós gazdasági ágazat kapcsolatban nem álló fogyasztóinak gyártelepi árait összehasonlították az érintett ország együttműködő exportáló gyártóinak CIF uniós határparitáson számított - megfelelően kiigazított - importáraival a kirakodási ár megjelenítése érdekében. Ennek alapján az összehasonlításból kiderült, hogy az Ukrajnából származó behozatal a felülvizsgálati időszak alatt átlagosan 22,5 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Ha a dömpingellenes vámokat hozzáadták az ukrajnai exportőrök Unióba irányuló behozatalának áraihoz, továbbra is 11 % volt az áralákínálás szintje.
3. Egyéb országokból származó behozatal
(55)
Az alábbi táblázat az érintett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatali volument mutatja be. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az Oroszországból származó behozatal volumene (tonna)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Piaci részesedés
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Orosz behozatali árak (EUR/tonna)
122
124
144
275
235
Grúz behozatali volumen (tonna)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Piaci részesedés
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Grúz behozatali árak (EUR/tonna)
164
177
174
325
304
A Kazahsztánból származó behozatal volumene (tonna)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Piaci részesedés
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
A Kazahsztánból származó behozatali ár (EUR/tonna)
0
147
151
255
242
Az összes többi országból származó behozatalvolumene (tonna)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Piaci részesedés
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Az összes többi országból származó behozatali ára (EUR/tonna)
190
170
240
242
265
(56)
Az uniós piacon jelentős áremelkedés következett be 2008 és a felülvizsgálati időszak között valamennyi harmadik ország esetében. A figyelembe vett időszak során a táblázatban szereplő valamennyi ország - Oroszország kivételével - növelte az Unióba irányuló kivitel volumenét. Az oroszországi behozatalt, amelyre 47,07 EUR/tonna rögzített dömpingellenes vámot kell alkalmazni, az ukrán behozatallal együtt az összes többi exportáló országhoz viszonyítva a legalacsonyabb áron valósult meg.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(57)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot befolyásoló minden lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált.
4.1. Előzetes megjegyzések
(58)
Mivel a kár kivizsgálása céljából mintavételre került sor, egyes kármutatókat, mint például a termelés, termelési kapacitás, értékesítés, piaci részesedés, termelékenység és foglalkoztatás, az uniós gazdasági ágazat egészét tekintve elemeztek (az alábbi táblázatokban ezt az „Unió” megnevezés mutatja). Más kártényezőket, amelyek az egyes vállalatok egyéni teljesítményére vonatkoztak (pl. árak, készlet, termelési költségek, nyereségesség, bérek, beruházások, beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség), a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött információk alapján vizsgálták (a táblázatban: a mintába felvett gyártók).
4.2. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok
a) Termelés
(59)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 2005 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal csökkent, vagyis a 2005-ös mintegy 7 millió tonnás szintről a felülvizsgálati időszakra 5,8 millió tonnára esett vissza. A kötött felhasználásra termelés a figyelembe vett időszakban jelentéktelen maradt, és nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét a felülvizsgálati időszakban.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós gazdasági ágazat - termelés (tonna)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Uniós gazdasági ágazat a kötött felhasználásra való termelés
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
Az össztermelés %-ában
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráta
(60)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás nagyrészt stabil volt. A termelésben bekövetkezett csökkenéssel összhangban az ebből adódó kapacitáskihasználás a 2005-ös 55 %-os szintről a felülvizsgálati időszakra 45 %-os szintre csökkent. Amint az az eredeti vizsgálatban már említésre került, az ammónium-nitrát termelésének kapacitáskihasználására hatással van egyéb termékek előállítása, amelyeket ugyanazon gyártóberendezésekkel állítanak elő. Ezért a kapacitáskihasználás alakulása kevésbé releváns az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének felméréséhez.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós kapacitás (tonna)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Uniós kapacitáskihasználás
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Értékesítési volumen
(61)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon végzett értékesítései 2005-től a felülvizsgálati időszakig 14 %-kal csökkentek. Ezt a változást az uniós felhasználás ugyanazon időszakban bekövetkezett csökkenésének összefüggésében kell szemlélni.
2005
2003
2004
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós értékesítési volumen (tonna) független feleknek
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Uniós értékesítési volumen független feleknek harmadik országokban (tonna)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Piaci részesedés
(62)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2005 és 2008 között stabil maradt, de 2008 és a felülvizsgálati időszak között három százalékponttal visszaesett.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Foglalkoztatás
(63)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2005 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós gazdasági ágazat - az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Termelékenység
(64)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak egy főre jutó átlagos termelése 11 %-kal csökkent. Ez azzal magyarázható, hogy a teljesítmény viszonylagos visszaesése meghaladta a foglalkoztatásban bekövetkezett viszonylagos visszaesést.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós termelékenység (tonna/alkalmazott)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) A dömpingkülönbözet nagysága
(65)
A jelenlegi dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az Ukrajnából származó behozatal jelenlegi kis mennyiségéből adódóan jelentéktelennek tekinthető, és a mutató nem mérvadó a kár elemzéséhez.
4.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok
a) Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(66)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos nettó eladási árai 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban jelentősen emelkedtek, tükrözve az ammónium-nitrát kedvező nemzetközi piaci feltételeit ugyanezen időszakban.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
A mintába felvett gyártók egységárai (EUR/tonna)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Készletek
(67)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2005 és a felülvizsgálati időszak között 26 %-kal csökkent. A 2006. évi jelentős emelkedés annak tudható be, hogy 2005 és 2006 között meredeken zuhant az értékesítés volumene.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
A mintába felvett gyártók - zárókészletek (tonna)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Bérek
(68)
2005 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 6 %-kal nőtt (lásd az alábbi táblázatot). Az inflációs rátát és az összességében csökkenő foglalkoztatást figyelembe véve ez a bérnövekedés mérsékeltnek tekinthető.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
A mintába felvett gyártók, éves alkalmazottankénti költség (ezer EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Beruházások
(69)
A mintába felvett öt gyártónak a hasonló termékbe eszközölt éves beruházása a figyelembe vett időszakban pozitívan alakult, és 70 %-kal nőtt. Ezek a beruházások főleg egyes gépek korszerűsítéséhez kapcsolódtak. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat folyamatosan javítani kívánta a versenyképességét
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
A mintába felvett gyártók - nettó beruházás (ezer EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(70)
A mintába felvett gyártók nyereségessége 2006 óta jelentősen javult, és a felülvizsgálati időszak során 28,1 %-os szintet ért el. A beruházások megtérülése - a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó nyereség százalékában kifejezve - a teljes figyelembe vett időszak során nagyjából a pozitív jövedelmezőségi tendenciát követte.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
A mintába felvett gyártók - a független vevőknek történt uniós értékesítések nyerseségessége (nettó értékesítések százalékában)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
A mintába felvett gyártók - beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(71)
A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, és összhangban van az ugyanezen időszakban mutatkozó általános nyereségesség alakulásával.
2005
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
A mintába felvett gyártók - pénzforgalom (ezer EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
A vizsgálat tanúsága szerint a mintába felvett uniós gyártók a tőkebevonás terén semmilyen nehézségbe sem ütköztek. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel a vállalatok közül több valamilyen nagyobb csoportba tartozik, tevékenységüket a saját csoportjukon belül cash-pooling konstrukcióban vagy csoporton belül az anyavállalat által nyújtott kölcsönökkel finanszírozzák.
5. Következtetés
(73)
2005 és a felülvizsgálati időszak között a legtöbb mutató kedvezően alakult: az egységenkénti eladási ár és a nyereségesség jelentősen javult, és az utóbbi a felülvizsgálati időszakban 28,1 %-ot ért el. A beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom szintén kedvezően alakult.
(74)
Habár a termelés és az értékesítési volumen a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, ezt a mintegy -10 % zsugorodást elérő uniós piac tükrében kell figyelembe venni.
(75)
Általában elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete - összehasonlítva az érintett országból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2001-ben történő bevezetése előtt fennálló helyzettel - jelentősen javult.
F. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Általános rész
(76)
A károkozás megismétlődésének valószínűsége tekintetében két fő paramétert vizsgáltak meg: i. az érintett országból érkező export valószínű volumenét és árait és ii. az érintett ország feltételezett exportmennyiségének és árának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.
2. Az érintett ország valószínűsíthető exportvolumenei és árai
(77)
Az együttműködő ukrajnai gyártók számára az 650 ezer tonna ismert szabad kapacitás áll rendelkezésre, ami az uniós piac 9 %-át teszi ki a (37) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően. A többletkapacitás azt jelzi, hogy az ukrajnai gyártóknak lehetőségük van jelenlegi ammóniumnitrát-termelésük, így -exportjuk gyors növelésére is.
(78)
A belföldi piac viszonylag kis mérete miatt ezenkívül az ukrajnai gyártók erősen függnek a harmadik országokba irányuló exportjukról. A (41) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az exportárak jóval az uniós exportárak alatt maradtak.
(79)
A fenti tények és szempontok alapján az uniós piac az összes egyéb exportpiaccal összehasonlítva az árak tekintetében vonzónak tűnhet az ukrajnai exportáló gyártók számára. Ezen az alapon joggal lehet arra számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén harmadik országokba irányuló exportvolumen jelentős részét nagy valószínűséggel átirányítják az uniós piacra. Az uniós piac közelsége (az egyéb exportpiacokhoz képest) szintén vonzóbbá tenné az uniós piacot, ami növelné annak valószínűségét, hogy az ukrajnai gyártók harmadik országokba irányuló jelenlegi exportjukat átirányítsák az Unióba.
(80)
Figyelembe véve az ukrajnai termékek jelenlegi gyenge piaci helyzetét az Unióban, az ukrajnai exportőröknek növelniük kellene a piaci részesedésüket, vagy ki kellene szélesíteniük vásárlói bázisukat, és valószínű, hogy ezt úgy valósítanák meg, hogy az ammónium-nitrátot a felülvizsgálati időszakban megállapított dömpingelt árakon kínálnák.
(81)
A fentiek alapján valószínű, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén az Ukrajnában gyártott ammónium-nitrát jelentős mennyiségét irányítanák át az uniós piacra dömpingelt áron, amellyel jelentősen alákínálnának az uniós gazdasági ágazat árainak.
3. A feltételezett exportvolumenek és -árak hatása az uniós gazdasági ágazatra az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(82)
A vizsgálat feltárta, hogy az ammónium-nitrát olyan árucikk, amelynek árát jelentősen befolyásolhatja az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló, olcsó behozataljelenléte. Vagyis az ammónium-nitrát uniós piacára viszonylagos ingadozás jellemző. A figyelembe vett időszak alatti, az ammónium-nitrát szempontjából kedvező világpiaci feltételek jelentős szerepet játszottak abban, hogy az árszint magas maradt, a hatályos dömpingellenes intézkedések pedig csökkentették annak lehetőségét, hogy az uniós piacon ártorzító hatások érvényesüljenek. Az említett időszak alatt a kereslet és a kínálat egyensúlyban volt, ami magas árat eredményezett az összes nitrogéntartalmú műtrágya - amelyek árucikkek - esetében. Az ammónium-nitrát a többi nitrogéntartalmú műtrágyához hasonlóan olyan árucikk, amelynek árazását számos tényező befolyásolja: a gázár, amely a legfontosabb költségelemként jelentős hatást gyakorol a kínálatra, az időjárási feltételek, illetve a termény és a vetőmagkészlet szintje, amely csökkentheti vagy növelheti a műtrágyák iránti keresletet.
(83)
Különös tekintettel az uniós piacra, várható, hogy az ammónium-nitrát iránti kereslet a felülvizsgálati időszakban megfigyelt szinthez viszonyítva némileg növekedni fog. Mivel az ukrajnai exportáló gyártók árai jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az Ukrajnából származó importvolumen valószínűsíthető növekedése arra fogja kényszeríteni az uniós gazdasági ágazatot, hogy vagy jelentősen csökkentse árait (és így nyereségét is), vagy pedig jelentős piaci részesedést (és ezáltal bevételt) veszítsen, vagy esetleg mindkettőt tegye meg. Az uniós gazdasági ágazat sikeres helyreállítási folyamata valószínűleg csak részben tudná ellensúlyozni az ilyen valószínűsíthető árcsökkentést, és veszélybe kerülne az egész folyamat, amely a gazdasági ágazat helyreállítását célozta. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése következtében az uniós gazdasági ágazat általános helyzete valószínűleg romlana.
4. A kár megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés
(84)
A fenti tények és szempontok arra engednek következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országból származó export nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben és az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt árakon érkezne. Ennek minden valószínűség szerint az lenne a hatása, hogy a piacon árleszorító tendencia indulna el, és ez várhatóan negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ez különösen a figyelembe vett időszakban már megvalósult pénzügyi talpraállást gátolná, ami valószínűleg a kár megismétlődéséhez vezetne.
G. UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(85)
Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy az Uniónak nem érdeke a hatályos dömpingellenes intézkedések megújítása. E célból az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a benyújtott bizonyítékok alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében mérlegelték az intézkedések megújításának hatását, illetve az intézkedések hatályon kívül helyezésének következményeit.
(86)
Az intézkedések esetleges fenntartása hatásának értékelése céljából az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget adtak álláspontja ismertetésére.
(87)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tartották az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt indokolatlanul hátrányos hatását is.
2. Az uniós ágazat érdeke
(88)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes ágazatnak bizonyult. Ezt megerősítette gazdasági helyzetének a dömpingellenes intézkedések 2001-es bevezetése után megfigyelt kedvező alakulása. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége különösen 2005 és a felülvizsgálati időszak között javult, és sikeresen helyreállt.
(89)
Ezért ésszerűen várható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is élvezni fogja a jelenleg hatályos intézkedések előnyeit, és a nyereségesség megőrzésével és stabilizálásával további javulást fog elérni. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy az érintett országból egyre több, dömpingelt árú behozatalérkezik, az eladási árak leszorításával kárt okozva gazdasági ágazatnak, negatívan befolyásolva jelenlegi pozitív pénzügyi helyzetét.
3. Az importőrök érdeke
(90)
A fenti (14) preambulumbekezdésben említettek szerint egy importőr sem jelezte, hogy hozzájárul a mintába való felvételéhez, és egy sem nyújtotta be a mintára vonatkozó formanyomtatványban kért alapinformációkat. Emlékeztetni kell az előző vizsgálatok megállapítására, miszerint az intézkedések elrendelésének nem lesz jelentős hatása, mivel az importőrök általában nemcsak ammónium-nitráttal, hanem jelentős mértékben egyéb műtrágyákkal is foglalkoznak. Az egyéb műtrágyák dömpingellenes intézkedéseinek hatályon kívül helyezése csak erősítheti az előzőeket. Ezzel összefüggésben az Oroszországból és Belaruszból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamidra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket 2007 augusztusban, illetve 2008 márciusban hatályon kívül helyezték (13). Mivel nem jelentkeztek együttműködő importőrök, és így nem álltak rendelkezésre olyan meggyőző bizonyítékok sem, amelyek alapján az esetleges súlyosan negatív következményeket fel lehetett volna mérni, azt a következtetést lehetett levonni, hogy nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése mellett szólna.
(91)
Nem áll rendelkezésre megbízható információ, amely azt mutatná, hogy az intézkedések fenntartása az importőrökre vagy a kereskedőkre súlyosan negatív hatást gyakorolna.
4. A felhasználók érdeke
(92)
A ammónium-nitrát uniós felhasználói mezőgazdasági termelők. Az eredeti vizsgálatban azt a következtetést vonták le, hogy mivel az ammónium-nitrát költségének a mezőgazdasági termelőkre gyakorolt hatása elhanyagolható, kicsi a valószínűsége annak, hogy e költségek emelkedése jelentős kedvezőtlen hatással legyen rájuk.
(93)
A jelenlegi vizsgálat keretében két mezőgazdasági termelői szervezet benyújtotta észrevételeit, melyek az intézkedések hatályon kívül helyezését támogatták. Állításuk szerint a közös agrárpolitika 2003. évi reformja csökkentette a piaci beavatkozási mechanizmusok használatát, és megszüntette a kapcsolatot az uniós támogatás és a termelés között. Ennek következtében a liberalizációs folyamat arra kényszerítette az uniós mezőgazdasági termelőket, hogy világpiaci feltételek szerint működjenek. A mezőgazdasági termékek árának jelentős növekedését csak az előzheti meg, ha a termelők szabadon választhatnak az ammónium-nitrát kínálatából.
(94)
A jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása azonban nem akadályozza meg azt, hogy a felhasználók szabadon válasszanak az ammónium-nitrát kínálatából, viszont hozzájárul a méltányos feltételek megőrzéséhez az uniós piacon, erősítve a tényleges versenyt. Ezért az alábbiak alapján levonható az a következtetés, hogy az Ukrajnával szemben fennálló dömpingellenes intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentősen kedvezőtlen hatást az érintett termék felhasználóira.
5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(95)
A fentiekre figyelemmel azt a következtetést lehet levonni, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem áll semmilyen kényszerítő ok.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(96)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékoznak tenni. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. Az észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.
(97)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésének megfelelően az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek az intézkedések külön vámtételekből állnak.
(98)
A (28) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a földgáz ukrán importárai a felülvizsgálat utolsó negyedében közeledtek az uniós piacon jellemző árakhoz. Ezért a dömping potenciálisan káros hatásaira befolyással lehet a belföldi gázárak alakulása (amennyiben az tartósnak bizonyul) által előidézett, a termelési költségekben bekövetkezett növekedésnek az exportárakra gyakorolt hatása. Ezért célszerű az intézkedések fenntartását két évre korlátozni.
(99)
A 2008/577/EK rendelettel (14) elfogadott kötelezettségvállalások hatályban maradnak,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kivetésére kerül sor az Ukrajnából származó, a jelenleg 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kóddal bejelentett, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára.
(2) E dömpingellenes vám mértéke az alábbiakban meghatározott állandó összeg (EUR/tonna):
Termékleírás
KN-kód
TARIC-kód
A vám összege
(EUR/tonna)
Ammónium-nitrát (nem vizes oldatban)
3102 30 90
-
33,25
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
3102 40 90
-
33,25
Ammónium-szulfát és ammónium-nitrát kettős sói és keverékei - 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák
3102 29 00
10
33,25
Kálcium-nitrát és ammónium-nitrát kettős sói és keverékei - 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák
3102 60 00
10
33,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák
3102 90 00
10
33,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, foszfor- és káliumtartalom nélkül
3105 10 00
10
33,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 10 00
20
32,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 10 00
30
31,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 10 00
40
30,26
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 12 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 10 00
50
29,26
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 20 10
30
32,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 20 10
40
31,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 20 10
50
30,26
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 12 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 20 10
60
29,26
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 51 00
10
32,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 51 00
20
31,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 51 00
30
30,26
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 10,40 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 51 00
40
29,79
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 59 00
10
32,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 59 00
20
31,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 59 00
30
30,26
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 10,40 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva)
3105 59 00
40
29,79
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 90 91
30
32,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 90 91
40
31,25
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 90 91
50
30,26
80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 12 tömegszázalékot meg nem haladó káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva)
3105 90 91
60
29,26
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk sérültek, mielőtt szabad forgalomba kerülnének, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár a vámérték meghatározásához a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (15) 145. cikke alapján arányosításra kerül, a dömpingellenes vám összege, amelyet a fenti összegek szerint számítanak ki, olyan százalékos arányban csökkentendő, ami megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk ellenére, nem alkalmazandó végleges dömpingellenes vám az e cikk következő bekezdéseinek megfelelően forgalomba bocsátott behozatalokra.
(2) Azon Ukrajnából származó, a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák behozatalának szabad forgalomba bocsátása, amelyet olyan exportáló gyártók számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az időről időre módosított 2008/577/EK határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:
-
azt az exportáló gyártó közvetlenül az első független közösségi vevő részére gyártotta, szállította és számlázta, és
-
a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, amely tartalmazza legalább az e rendelet I. mellékletében meghatározott elemeket és nyilatkozatot, továbbá
-
a bejelentett és a vámhatóságoknak bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán leírtaknak.
(3) A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:
-
amennyiben megállapítják, hogy a (2) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdésben felsorolt egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy
-
ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján olyan rendelettel vagy határozattal, amely meghatározott ügyletekre vonatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja, visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. A rendelet két évig lesz hatályban.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 14-én.