NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 311/2012
ze dne 21. prosince 2011,
kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o prvky související s prospekty a inzeráty
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (2) vyžaduje, aby emitenti ze třetích zemí připravili historické finanční údaje obsažené v prospektech pro veřejnou nabídkou cenných papírů nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS) nebo s vnitrostátními účetními standardy třetí země za předpokladu, že jsou rovnocenné s IFRS.
(2)
Za účelem posouzení rovnocennosti obecně uznávaných účetních zásad (GAAP) třetí země s přijatými IFRS stanoví nařízení Komise (ES) č. 1569/2007 (3) definici rovnocennosti a zřizuje mechanismus pro určení rovnocennosti GAAP třetí země. Na základě podmínek mechanismu rovnocennosti by mohlo být emitentům ze třetích zemí dovoleno po přechodné období končící dne 31. prosince 2011 používat zásady GAAP třetích zemí, které své standardy sbližují s IFRS nebo se zavázaly IFRS přijmout. Je důležité posoudit úsilí těch zemí, které přijaly opatření ke sblížení svých účetních standardů s IFRS nebo k přijetí IFRS. Nařízení (ES) č. 1569/2007 bylo proto změněno, aby se přechodné období prodloužilo do 31. prosince 2014. Komise vzala v úvahu zprávu podanou Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) v listopadu 2010 o Číně, Kanadě, Indii a Jižní Koreji, které uplatňovaly přechodné období podle rozhodnutí Komise 2008/961/ES ze dne 12. prosince 2008 o používání vnitrostátních účetních standardů některých třetích zemí a mezinárodních standardů pro účetní výkaznictví emitenty cenných papírů ve třetích zemích při sestavování jejich konsolidovaných účetních závěrek (4), a nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud se jedná o prvky související s prospekty a inzeráty (5), a rovněž aktualizované informace o Číně a Indii z dubna 2011.
(3)
V dubnu 2010 vydalo ministerstvo financí Číny „Plán pro další sbližování účetních standardů pro obchodní společnosti (ASBE) se standardy IFRS“, v němž znovu zopakovalo závazek Číny pokračovat v procesu sbližování s IFRS. Od října 2010 byly všechny stávající standardy a výklady vydané Radou pro mezinárodní účetní standardy začleněny do ABSE. Úroveň sbližování je podle orgánu ESMA uspokojivá a rozdíly nejsou tak významné, aby představovaly nesoulad s IFRS. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat čínské účetní standardy pro obchodní společnosti (ASBE) za rovnocenné schváleným IFRS.
(4)
Rada pro účetní standardy Kanady se v lednu 2006 veřejně zavázala přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Schválila začlenění IFRS do příručky kanadského Institutu autorizovaných účetních znalců jako kanadské GAAP pro všechny veřejně odpovědné ziskové podniky počínaje rokem 2011. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat kanadské zásady GAAP za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(5)
Korejská komise finančního dozoru a Korejský účetní institut se v březnu 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Korejská rada pro účetní standardy přijala IFRS ve formě korejských standardů IFRS (K-IFRS). K-IFRS jsou totožné s IFRS a od roku 2011 jsou povinné pro všechny společnosti kotované v Jižní Koreji. Nekotované finanční instituce a státní podniky jsou rovněž povinny K-IFRS používat. Ostatní nekotované společnosti se mohou rozhodnout, zda je budou uplatňovat, či nikoliv. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat zásady GAAP Jižní Korey za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(6)
Indická vláda a indický Institut autorizovaných účetních znalců se v červenci 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011 s cílem uvést indické GAAP plně do souladu s IFRS do konce programu. Při šetření na místě v lednu 2011 však orgán ESMA zjistil, že indické zásady GAAP vykazují zřejmě řadu odchylek od IFRS, které by se mohly v praxi projevit jako významné. Nejasnosti ohledně časového harmonogramu pro zavedení systému podávání zpráv slučitelného s IFRS přetrvávají. Protože žádný z emitentů v Indii nevyužil dobrovolné předběžné uplatňování IFRS, neexistují žádné zkušenosti ohledně jejich prosazování.
(7)
Proto je vhodné prodloužit přechodné období v Unii nejvýše na tři roky, do 31. prosince 2014, aby emitenti třetích zemí mohli sestavit své roční a pololetní účetní závěrky v souladu se zásadami GAAP Indie.
(8)
Protože přechodné období, pro které byla udělena rovnocennost GAAP Číny, Kanady, Jižní Korey a Indie podle nařízení (ES) č. 809/2004, skončilo dne 31. prosince 2011, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2012. Je to nezbytné k tomu, aby byla emitentům z těchto třetích zemí kotovaným v Unii poskytnuta právní jistota a předešlo se riziku, že by své účetní závěrky museli přepracovat podle IFRS. Ustanovení o zpětné platnosti tak zmenšuje případné další zatížení pro dotčené emitenty.
(9)
Nařízení (ES) č. 809/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 35 nařízení (ES) č. 809/2004 se mění takto:
1)
v odstavci 5 se vkládá druhý pododstavec, který zní:
„Kromě standardů uvedených v prvním pododstavci mohou od 1. ledna 2012 emitenti ze třetích zemí předkládat své historické finanční údaje v souladu s těmito standardy:
a)
obecně uznávanými účetními zásadami Čínské lidové republiky;
b)
obecně uznávanými účetními zásadami Kanady;
c)
obecně uznávanými účetními zásadami Korejské republiky.“
2)
odstavec 5a se nahrazuje tímto:
„5a. Emitenti ze třetích zemí nejsou povinni podle přílohy I bodu 20.1; přílohy IV bodu 13,1; přílohy VII bodu 8,2; přílohy X bodu 20.1 nebo přílohy XI bodu 11.1 přepracovat historické finanční údaje zahrnuté do prospektu a relevantní pro účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, nebo podle požadavku podle přílohy VII bodu 8.2a; přílohy IX bodu 11.1; nebo přílohy X bodu 20.1a poskytnout popis rozdílů mezi mezinárodními standardy pro účetní výkaznictví přijatými podle nařízení (ES) č. 1606/2002 a účetními zásadami, v souladu s nimiž byly tyto údaje vypracovány s ohledem na účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, za předpokladu, že historické finanční údaje jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami Indické republiky.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2011.
A BIZOTTSÁG 311/2012/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2011. december 21.)
a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókkal és a reklámokkal kapcsolatos elemek tekintetében történő végrehajtásáról szóló 809/2004/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 809/2004/EK bizottsági rendelet (2) előírja a harmadik országbeli kibocsátók számára, hogy az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattétel céljából vagy az értékpapírok szabályozott piacra történő bevezetésének engedélyezése céljából közzétett tájékoztatóban szereplő korábbi pénzügyi információkat a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal (International Financial Reporting Standards, IFRS) vagy a harmadik ország nemzeti számviteli standardjaival összhangban állítsák össze, feltéve, hogy a nemzeti standardok egyenértékűek az IFRS-ekkel.
(2)
Annak érdekében, hogy valamely harmadik ország általánosan elfogadott számviteli elveinek (Generally Accepted Accounting Principles, GAAP) az elfogadott IFRS-ekkel való egyenértékűsége értékelhető legyen, az 1569/2007/EK bizottsági rendelet (3) rögzíti az egyenértékűség fogalmát, és eljárást hoz létre az egyenértékűség meghatározására a harmadik országok GAAP-ja tekintetében. Az egyenértékűségi eljárás feltételei értelmében a harmadik országbeli kibocsátók számára átmeneti, 2011. december 31-ig tartó időszakra engedélyezhető azon harmadik országok GAAP-jának alkalmazása, amelyek közelítenek az IFRS-ekhez, vagy vállalták az IFRS-ek elfogadását. Fontos felmérni azon országok erőfeszítéseit, amelyek lépéseket tettek számviteli standardjaiknak az IFRS-ekkel történő összehangolására vagy az IFRS-ek elfogadására. Ezért az 1569/2007/EK rendelet az átmeneti időszak 2014. december 31-ig történő meghosszabbítása céljából módosult. A Bizottság figyelembe vette az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) által 2010 novemberében Kína, Kanada, India és Dél-Korea vonatkozásában benyújtott jelentést - ezen országok számára az egyes harmadik országok nemzeti számviteli standardjainak és egyes nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által a konszolidált pénzügyi kimutatások elkészítésére való alkalmazásáról szóló, 2008. december 12-i 2008/961/EK bizottsági határozat (4) és a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókkal és a reklámokkal kapcsolatos elemek tekintetében történő végrehajtásáról szóló 809/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. december 12-i 1289/2008/EK bizottsági rendelet (5) biztosított átmeneti időszakot -, valamint a Kínára és Indiára vonatkozó, 2011. áprilisi aktualizált információkat.
(3)
2010 áprilisában Kína pénzügyminisztériuma az üzleti vállalkozások számviteli standardjainak (ASBE) az IFRS-ekkel történő folyamatos összehangolására vonatkozó ütemtervet adott ki, amely megerősítette Kína elkötelezettségét az IFRS-ekhez való közelítés iránt. A 2010. októberi állapot szerint a Nemzetközi Számviteli Standard Testület által kibocsátott valamennyi hatályos standardot és értelmezést beépítették az ASBE-be. Az EÉPH jelentésében a konvergencia szintjét kielégítőnek ítélte, és úgy vélte, a különbségek mértéke nem éri el az IFRS-eknek való meg nem felelés szintjét. 2012. január 1-jétől ezért helyénvaló a kínai ASBE-t az elfogadott IFRS-sel egyenértékűnek tekinteni.
(4)
A Kanadai Számviteli Standard Testület 2006 januárjában nyilvános kötelezettségvállalást tett az IFRS-ek 2011. december 31-ig történő elfogadására. Jóváhagyta, hogy 2011-től az IFRS-ek - valamennyi nyilvánosan elszámoltatható nyereségorientált vállalkozásra vonatkozó kanadai GAAP-ként - beépítésre kerüljenek a kanadai okleveles könyvvizsgálók intézetének kézikönyvébe. 2012. január 1-jétől ezért helyénvaló a kanadai GAAP-t az elfogadott IFRS-ekkel egyenértékűnek tekinteni.
(5)
Korea Pénzügyi Felügyeleti Bizottsága és a Koreai Számviteli Intézet 2007 márciusában nyilvános kötelezettségvállalást tett az IFRS-ek 2011. december 31-ig történő elfogadására. A Koreai Számviteli Standard Testület koreai IFRS-ként (K-IFRS) fogadta el az IFRS-eket. A K-IFRS-ek megegyeznek az IFRS-ekkel, és 2011 óta minden jegyzett dél-koreai vállalkozás számára kötelezőek. A nem jegyzett pénzügyi intézmények és az állami tulajdonú vállalatok számára ugyancsak előírás a K-IFRS-ek alkalmazása. Az egyéb nem jegyzett vállalkozások esetében alkalmazása választható. 2012. január 1-jétől ezért helyénvaló Dél-Korea GAAP-ját az elfogadott IFRS-ekkel egyenértékűnek tekinteni.
(6)
Az indiai kormány és az Indiai Könyvvizsgálói Kamara 2007 júliusában nyilvános kötelezettségvállalást tett az IFRS 2011. december 31-ig történő bevezetésére, azzal a céllal, hogy az indiai GAAP a program végére teljes egészében megfeleljen az IFRS-eknek. Egy 2011. januári helyszíni ellenőrzést követően azonban az EÉPH megállapította, hogy az indiai GAAP számos helyen eltér az IFRS-től, aminek jelentős gyakorlati hatása lehet. Továbbra is vannak bizonytalanságok az IFRS-nek megfelelő beszámolókészítési rendszer megvalósításának ütemtervét illetően. Mivel Indiában nincsenek olyan kibocsátók, akik éltek volna az IFRS-ek önkéntes, korai bevezetésének lehetőségével, nem állnak rendelkezésre tapasztalatok az IFRS-ek végrehajtását illetően.
(7)
Következésképpen helyénvaló az átmeneti időszak legfeljebb három évvel, 2014. december 31-ig történő meghosszabbítása annak érdekében, hogy az Unióban jelen lévő harmadik országbeli kibocsátók számára lehetőséget biztosítsunk éves és féléves pénzügyi kimutatásaiknak az indiai GAAP-pal összhangban történő összeállítására.
(8)
Mivel az az átmeneti időszak, amelyre vonatkozóan egyenértékűnek minősítették Kína, Kanada, Dél-Korea és India GAAP-ját, 2011. december 31-én lejárt, ez a rendelet 2012. január 1-jétől alkalmazandó. Erre szükség van annak érdekében, hogy az e harmadik országbeli, az Unióban jegyzett kibocsátók számára jogbiztonságot biztosítsunk, és elkerüljük annak veszélyét, hogy pénzügyi kimutatásaikat össze kelljen egyeztetniük az IFRS-ekkel. A visszamenőleges hatály biztosítása így enyhíti az érintett kibocsátókra nehezedő esetleges további terheket.
(9)
Az 809/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 809/2004/EK rendelet 35. cikke a következőképpen módosul:
1.
az (5) bekezdés a következő második albekezdéssel egészül ki:
„2012. január 1-jétől a harmadik országbeli kibocsátók a korábbi pénzügyi információkat az első albekezdésben említett standardok mellett a következő standardokkal összhangban is bemutathatják:
a)
a Kínai Népköztársaság általánosan elfogadott számviteli elvei;
b)
Kanada általánosan elfogadott számviteli elvei;
c)
a Koreai Köztársaság általánosan elfogadott számviteli elvei.”
2.
az (5a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(5a) A harmadik országbeli kibocsátókra nem vonatkozik az I. melléklet 20.1. pontja, a IV. melléklet 13.1. pontja; a VII. melléklet 8.2. pontja; a X. melléklet 20.1. pontja vagy a XI. melléklet 11.1. pontja szerinti, a - tájékoztatóban közzétett, a 2015. január 1-jén vagy az után kezdődő pénzügyi évek előtti pénzügyi évekre vonatkozó - korábbi pénzügyi információk újramegállapítására irányuló követelmény, sem a VII. melléklet 8.2a. pontja, a IX. melléklet 11.1. pontja vagy a X. melléklet 20.1a. pontja szerinti, az 1606/2002/EK rendelet szerint elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok és a szóban forgó, a 2015. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi éveket megelőző pénzügyi évekre vonatkozó információk összeállításánál figyelembe vett számviteli elvek közötti különbségek részletes bemutatására irányuló követelmény, ha a korábbi pénzügyi információkat az Indiai Köztársaság általánosan elfogadott számviteli elveivel összhangban készítették el.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2012. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.