NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 805/2011
ze dne 10. srpna 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k udělování průkazů způsobilosti a některých osvědčení řídících letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), a zejména na čl. 8c odst. 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě. Uvedené nařízení stanoví způsoby dosažení tohoto cíle a jiné cíle v oblasti bezpečnosti civilního letectví.
(2)
Provádění nařízení (ES) č. 216/2008, jakož i nového balíčku právních předpisů jednotného evropského nebe II (2) vyžaduje stanovení podrobnějších prováděcích pravidel týkajících se zejména udělování průkazů způsobilosti řídícím letového provozu za účelem zachování vysoké a jednotné úrovně bezpečnosti civilního letectví v Evropě, zajištění nejvyšší úrovně norem odpovědnosti a odborné způsobilosti, zlepšení dostupnosti řídících letového provozu a podpory vzájemného uznávání průkazů způsobilosti, a to při splnění cíle celkového zlepšení bezpečnosti letového provozu a odborné způsobilosti zaměstnanců.
(3)
Řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách musí splňovat příslušné hlavní požadavky stanovené v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008. Podle uvedeného nařízení by řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku měli osvědčení nebo průkazy způsobilosti získat až poté, co se prokáže, že tyto hlavní požadavky splnili.
(4)
Ukázalo se, že průkaz způsobilosti zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/23/ES ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství (3) je účinným nástrojem pro uznání zvláštní úlohy, kterou řídící letového provozu sehrávají při zajišťování bezpečnosti řízení letového provozu. Zavedení norem odborné způsobilosti v Unii snížilo nejednotnost v této oblasti a zvýšilo účinnost organizace práce při stále vyšší míře regionální spolupráce mezi poskytovateli letových navigačních služeb. Zachování a prohloubení společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii proto představuje nezbytnou součást evropského systému řízení letového provozu.
(5)
Směrnice 2006/23/ES byla zrušena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (4). Ustanovení směrnice 2006/23/ES se však nadále uplatňují až do data použití opatření uvedených v čl. 8c odst. 10 nařízení (ES) č. 216/2008. Toto nařízení uvedená opatření stanoví.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení odrážejí současný vývoj včetně osvědčených postupů a vědeckého a technického pokroku v oblasti výcviku řídících letového provozu. Byla vytvořena na základě směrnice 2006/23/ES a členským státům ukládají společné provedení norem a doporučených postupů stanovených Úmluvou o mezinárodním civilním letectví, podepsanou dne 7. prosince 1944 v Chicagu, a bezpečnostními předpisy přijatými Evropskou organizací pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol), zřízenou mezinárodní úmluvou ze dne 13. prosince 1960.
(7)
S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků pro udělování průkazů způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu by se příslušné úřady členských států měly řídit společnými postupy a Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) by případně měla posuzovat soulad s těmito požadavky. Agentura by měla vypracovat specifikace pro vydávání osvědčení, přijatelné prostředky prokazování souladu a pokyny umožňující zajistit potřebnou jednotu předpisů.
(8)
Zvláštní povaha letového provozu v Unii vyžaduje zavedení a účinné uplatňování společných norem odborné způsobilosti řídících letového provozu zaměstnaných poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v oblasti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb (ATM/ANS) veřejnosti.
(9)
Členské státy by však měly v rámci možností zajistit, aby služby poskytované nebo zpřístupňované veřejnosti vojenským personálem zaručovaly úroveň bezpečnosti odpovídající přinejmenším úrovni požadované hlavními požadavky stanovenými v příloze Vb základního nařízení. Členské státy se proto mohou rovněž rozhodnout uplatňovat toto nařízení na svůj vojenský personál poskytující služby veřejnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení.
(10)
Úřady, které vykonávají dohled a ověřování souladu, by měly být dostatečně nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb a na organizacích zajišťujících výcvik. Tyto úřady si musí zachovat schopnost účinně plnit své úkoly. Příslušným úřadem určeným pro účely tohoto nařízení může být stejný orgán nebo orgány, které jsou jmenovány nebo zřízeny v souladu s článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (5), ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009. Agentura by měla pro účely tohoto nařízení působit jako příslušný úřad, který vydává a obnovuje osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik řídících letového provozu se sídlem mimo území členských států, případně jejich personálu.
(11)
Poskytování letových navigačních služeb vyžaduje vysoce odborný personál, jehož odbornou způsobilost lze prokázat několika způsoby. V případě řízení letového provozu je vhodným prostředkem zachování společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii, které je třeba považovat za druh diplomu pro každého jednotlivého řídícího letového provozu. Kvalifikace uvedená na průkazu způsobilosti by měla udávat typ letové provozní služby, k jejímuž poskytování je řídící letového provozu způsobilý. Doložky připojené k průkazu způsobilosti zároveň uvádějí jak zvláštní dovednosti řídícího letového provozu, tak oprávnění příslušných úřadů poskytovat služby v konkrétním sektoru či skupině sektorů. Proto musí být úřady schopny hodnotit při vydávání průkazů způsobilosti nebo při prodlužování platnosti doložek odbornou způsobilost řídících letového provozu. V případě pochybností o odborné způsobilosti by příslušné úřady rovněž měly mít pravomoc pozastavit platnost průkazů způsobilosti, kvalifikací nebo doložek.
(12)
Jelikož toto nařízení uznává potřebu výrazněji posílit kulturu bezpečnosti zejména prostřednictvím spolehlivého hlášení incidentů a „spravedlivého posouzení“, které umožní se z těchto incidentů poučit, nemělo by činit automatickou spojitost mezi incidentem a pozastavením platnosti průkazu způsobilosti, kvalifikace nebo doložky. Odebrání průkazu způsobilosti by mělo být považováno za poslední možnost v krajních případech.
(13)
Pro posílení důvěry členských států v systémy vydávání průkazů způsobilosti řídících letového provozu ostatních států jsou nezbytná společná pravidla pro získání a zachování průkazů způsobilosti. S cílem zajistit nejvyšší úroveň bezpečnosti je proto důležité zavést jednotné požadavky na výcvik, kvalifikaci, odbornou způsobilost a přístup k povolání řídícího letového provozu. To by mělo vést k zajištění bezpečných a vysoce kvalitních služeb řízení letového provozu a přispět k uznávání průkazů způsobilosti v celé Unii, a tím ke zvýšení volného pohybu a k lepší dostupnosti řídících letového provozu.
(14)
Toto nařízení by nemělo vést k obcházení stávajících vnitrostátních předpisů, jimiž se řídí práva a povinnosti vztahující se na pracovní poměr mezi zaměstnavatelem a uchazečem o místo řídícího letového provozu.
(15)
Aby bylo možné porovnávat v rámci celé Unie odborné dovednosti, je třeba je jasným a obecně přijatelným způsobem definovat. To napomůže zajištění bezpečnosti nejen ve vzdušném prostoru řízeném jedním poskytovatelem letových navigačních služeb, ale především na pomezí mezi různými poskytovateli služeb.
(16)
Při mnoha incidentech a nehodách sehrává významnou roli komunikace. Toto nařízení proto stanoví podrobné požadavky na jazykové znalosti řídících letového provozu. Tyto požadavky vycházejí z požadavků přijatých Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) a poskytují prostředky k prosazování těchto mezinárodně přijatých norem. V oblasti jazykových požadavků je třeba dodržovat zásady nediskriminace, transparentnosti a proporcionality, aby se podpořil volný pohyb a současně zajistila bezpečnost.
(17)
Cíle vstupního výcviku jsou popsány ve specifikaci organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training“) vypracované na žádost členů této organizace a jsou považovány za vhodné normy. V případě místního výcviku je třeba nahradit nedostatek obecně přijatelných norem souborem opatření, včetně schvalování zkoušejících a hodnotitelů odborné způsobilosti, která by měla zajistit vysokou úroveň odborné způsobilosti. Tato opatření nabývají na důležitosti, neboť místní výcvik je velmi nákladný a rozhodující z hlediska bezpečnosti. ICAO vypracovala normy i v oblastech, pro které neexistují společné evropské požadavky na výcvik. V případě, že nejsou evropské požadavky na výcvik stanoveny, mohou členské státy využít norem ICAO.
(18)
Na žádost členských států organizace Eurocontrol byly vypracovány požadavky na zdravotní způsobilost, které se považují za vhodné normy pro účely zajištění souladu s tímto nařízením. Zejména vydávání osvědčení zdravotní způsobilosti by mělo být v souladu s požadavky na osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu pro evropskou třídu 3 („Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers“), stanovenými organizací Eurocontrol.
(19)
Udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik by se mělo z bezpečnostního hlediska považovat za jeden z rozhodujících činitelů přispívajících ke kvalitě výcviku řídících letového provozu. Je proto nezbytné stanovit požadavky na organizace zajišťující výcvik. Výcvik je třeba považovat za službu podobnou letovým navigačním službám, na něž se rovněž vztahuje postup udělování průkazu způsobilosti. Toto nařízení by mělo umožnit udělovat osvědčení výcviku podle typu výcviku, podle skupiny výcvikových služeb nebo podle skupiny výcvikových a letových navigačních služeb, a to s plným ohledem na zvláštní povahu výcviku.
(20)
Tato směrnice potvrzuje ustálenou judikaturu Soudního dvora Evropské unie v oblasti vzájemného uznávání diplomů a volného pohybu pracovníků. Zásada proporcionality, rozumného odůvodnění pro uložení kompenzačních opatření a zajištění vhodných odvolacích postupů tvoří hlavní zásady, které se musí v oblasti uspořádání letového provozu začít uplatňovat viditelnějším způsobem. Členské státy by měly být oprávněny odmítnout uznat průkazy způsobilosti, jež nebyly vydány v souladu s tímto nařízením. Vzhledem k tomu, že cílem tohoto nařízení je zajistit vzájemné uznávání průkazů způsobilosti, neupravuje podmínky týkající se přístupu k zaměstnání.
(21)
V povolání řídícího letového provozu dochází k technickým inovacím, které vyžadují, aby si řídící letového provozu pravidelně prohlubovali své dovednosti. Potřebné úpravy tohoto nařízení na základě technického vývoje a vědeckého pokroku by měly být prováděny v souladu s příslušným postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (6).
(22)
Toto nařízení může mít vliv na každodenní pracovní postupy řídících letového provozu. O všech opatřeních se závažnými sociálními důsledky by měli být vhodným způsobem informováni sociální partneři a tato opatření by s nimi měla být konzultována. Sociální partneři byli proto konzultováni v rámci zrychleného postupu agentury. Ohledně dalších prováděcích opatření přijatých Komisí by měl být vhodným způsobem konzultován výbor pro kolektivní vyjednávání, zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES ze dne 20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni (7).
(23)
Obecné podmínky pro získání průkazu způsobilosti týkající se věku, požadavků na zdravotní způsobilost a požadavků na vzdělání a vstupní výcvik by neměly mít dopad na držitele stávajících průkazů způsobilosti. Na průkazy způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti vydané členskými státy v souladu se směrnicí 2006/23/ES by se mělo nahlížet tak, že byly vydány v souladu s tímto nařízením, aby bylo zaručeno nepřerušené trvání stávajících práv vyplývajících z průkazů způsobilosti a hladký přechod pro všechny držitele průkazů způsobilosti a pro příslušné úřady.
(24)
Měly by být stanoveny odchylky s cílem umožnit nepřerušené uplatňování rozdílných vnitrostátních postupů v oblastech, ve kterých během zrychleného postupu uplatňovaného na prováděcí opatření první fáze dosud nebyla vytvořena společná pravidla.
(25)
Agentura by měla vyhodnotit evropský systém udělování průkazů způsobilosti řídících letového provozu a další zlepšení potřebná pro postupné dosažení „přístupu celistvého leteckého systému“ a zajištění plného souladu s hlavními požadavky uvedenými v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008 s cílem předložit stanovisko Komisi, včetně případných změn tohoto nařízení.
(26)
Toto stanovisko by se rovněž mělo zabývat těmi oblastmi, ve kterých nebylo v první fázi v rámci zrychleného postupu možné stanovit společná pravidla namísto rozdílných pravidel vnitrostátních a ve kterých proto bylo navrženo případně zachovat přechodnou použitelnost vnitrostátních právních předpisů členských států.
(27)
Opatření stanovená tímto nařízením se zakládají na stanovisku agentury v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
(28)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Cíl
Cílem tohoto nařízení je prostřednictvím vydávání průkazů způsobilosti řídících letového provozu založeného na společných požadavcích na vydávání průkazů způsobilosti zpřísnit bezpečnostní normy a zlepšit fungování systému řízení letového provozu Unie.
Článek 2
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k vydávání, pozastavování a odebírání průkazů způsobilosti řídících letového provozu a řídících letového provozu-žáků, s nimi souvisejících kvalifikací, doložek, osvědčení zdravotní způsobilosti a osvědčení organizací zajišťujících výcvik a podmínky jejich platnosti, obnovení, prodloužení platnosti a používání.
2. Toto nařízení se vztahuje na:
a)
řídící letového provozu-žáky,
b)
řídící letového provozu vykonávající své úkoly v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 a
c)
osoby a organizace podílející se na udělování průkazů způsobilosti, výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách uchazečů v souladu s tímto nařízením.
3. S výhradou čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 216/2008 členské státy v rámci možností zajistí, aby služby poskytované nebo zpřístupňované veřejnosti vojenským personálem podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení zaručovaly úroveň bezpečnosti odpovídající přinejmenším úrovni požadované hlavními požadavky stanovenými v příloze Vb uvedeného nařízení.
4. S cílem dosáhnout harmonizované úrovně bezpečnosti v rámci evropského vzdušného prostoru se členské státy mohou rozhodnout uplatňovat toto nařízení na svůj vojenský personál poskytující služby veřejnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení.
5. Služby řízení letového provozu v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 poskytují pouze řídící letového provozu, kteří získali průkaz způsobilosti v souladu s tímto nařízením.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„službou řízení letového provozu“ služba poskytovaná za účelem zabránění střetu mezi letadly a na provozní ploše mezi letadlem a překážkami a za účelem urychlení a zachování řádného toku letového provozu;
2.
„poskytovatelem letových navigačních služeb“ veřejný nebo soukromý subjekt poskytující letové navigační služby pro všeobecný letový provoz;
3.
„všeobecným letovým provozem“ všechny pohyby civilních letadel a všechny pohyby státních letadel (včetně vojenských, celních a policejních letadel), pokud jsou tyto postupy prováděny v souladu s postupy ICAO;
4.
„průkazem způsobilosti“ osvědčení, bez ohledu na jeho název, vydané a schválené v souladu s tímto nařízením, které dává svému oprávněnému držiteli právo poskytovat služby řízení letového provozu v souladu s kvalifikacemi a doložkami v něm uvedenými;
5.
„kvalifikací“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti nebo připojené k průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s tímto průkazem způsobilosti spojeny;
6.
„doložkou ke kvalifikaci“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s příslušnou kvalifikací spojeny;
7.
„místní doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uveden letištní kód ICAO a sektory a/nebo pracoviště, kde je držitel průkazu způsobilosti způsobilý pracovat;
8.
„jazykovou doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny jazykové znalosti držitele;
9.
„doložkou instruktora“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uvedena odborná způsobilost držitele udělovat pokyny při provozním výcviku;
10.
„letištním kódem ICAO“ kód složený ze skupiny čtyř písmen sestavený podle pravidel předepsaných ICAO v její příručce DOC 7910 a přiřazený místu s leteckou pevnou stanicí;
11.
„sektorem“ část řízené oblasti a/nebo část letové informační oblasti/horního vzdušného prostoru;
12.
„výcvikem“ souhrn teoretických kurzů, praktických cvičení včetně simulace a provozního výcviku, potřebný k získání a zachování dovednosti poskytovat bezpečné a vysoce kvalitní služby řízení letového provozu; výcvik zahrnuje:
a)
vstupní výcvik, poskytující základní výcvik a výcvik pro udělení kvalifikace, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti žáka,
b)
místní výcvik, zahrnující přechodovou přípravu na předprovozní a provozní výcvik, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti řídícího letového provozu;
c)
průběžný výcvik, kterým se zachovává platnost doložek průkazu způsobilosti,
d)
výcvik instruktorů pro provozní výcvik, po jehož absolvování je udělena doložka instruktora;
e)
výcvik držitelů průkazů způsobilosti, kteří jsou oprávnění působit jako zkoušející odborné způsobilosti a/nebo hodnotitelé odborné způsobilosti v souladu s článkem 24;
13.
„organizací zajišťující výcvik“ organizace, jež získala osvědčení příslušného úřadu k poskytování jednoho nebo několika druhů výcviku;
14.
„místním systémem odborné způsobilosti“ schválený systém stanovující způsob, jakým stanoviště udržuje odbornou způsobilost svých držitelů průkazů způsobilosti;
15.
„místním plánem výcviku“ schválený plán s podrobným uvedením postupů a harmonogramu, které umožňují uplatňování postupů stanoviště na místní oblast pod dohledem instruktora pro provozní výcvik.
Článek 4
Příslušný úřad
Pro účely tohoto nařízení je příslušným úřadem úřad, který každý členský stát určí nebo zřídí jako vnitrostátní úřad dohledu proto, aby převzal úkoly, jež jsou tomuto úřadu přiděleny podle tohoto nařízení, s výjimkou udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik podle článku 27, kdy se příslušným úřadem rozumí:
a)
úřad jmenovaný nebo zřízený členským státem, v němž má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo, není-li ve dvoustranných nebo vícestranných dohodách mezi členskými státy nebo příslušnými úřady stanoveno jinak;
b)
agentura v případě, že má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo mimo území členských států.
KAPITOLA II
PRŮKAZY ZPŮSOBILOSTI, KVALIFIKACE A DOLOŽKY
Článek 5
Žádost o průkazy způsobilosti, kvalifikace a doložky a jejich vydávání
1. Žádost o vydání, prodloužení platnosti nebo obnovení průkazů způsobilosti a s nimi spojených kvalifikací a/nebo doložek se podává příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.
2. Žádost musí doprovázet doklad, že žadatel je způsobilý pracovat jako řídící letového provozu či jako řídící letového provozu-žák v souladu s požadavky stanovenými tímto nařízením. Doklad prokazující odbornou způsobilost žadatele se týká znalostí, zkušenosti, dovedností a jazykových znalostí.
3. Průkaz způsobilosti musí obsahovat všechny příslušné informace související s právy, jež tento dokument uděluje, a musí být v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze I.
4. Průkaz způsobilosti zůstává ve vlastnictví osoby, jíž je průkaz způsobilosti udělen a která tento průkaz podepíše.
Článek 6
Pozastavení a odebrání průkazů způsobilosti, kvalifikací a doložek
V souladu s čl. 22 odst. 2:
a)
průkaz způsobilosti, kvalifikaci nebo doložku lze pozastavit v případě pochybností o odborné způsobilosti řídícího letového provozu nebo při jeho pochybení;
b)
průkaz způsobilosti lze odebrat v případě hrubé nedbalosti nebo zneužití.
Článek 7
Výkon práv vyplývajících z průkazů způsobilosti
Výkon práv udělených průkazy způsobilosti závisí na platnosti kvalifikací, doložek a osvědčení zdravotní způsobilosti.
Článek 8
Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu-žáka
1. Držitelé průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka jsou oprávněni poskytovat služby řízení letového provozu pod dohledem instruktora pro provozní výcvik v souladu s kvalifikací (kvalifikacemi) a doložkou ke kvalifikaci (doložkami ke kvalifikaci), jež jsou v jejich průkazu způsobilosti uvedeny.
2. Žadatelé o vydání průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka musí:
a)
dosáhnout věku alespoň 18 let;
b)
být přinejmenším držiteli diplomu umožňujícího vstup na vysokou školu nebo rovnocenného diplomu, nebo mít jakékoli jiné středoškolské vzdělání, které jim umožní dokončit výcvik řídícího letového provozu;
c)
mít úspěšně dokončený schválený vstupní výcvik odpovídající kvalifikaci či případně doložce ke kvalifikaci, jak je stanoveno v části A přílohy II;
d)
být držiteli osvědčení zdravotní způsobilosti;
e)
prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13.
3. Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu-žáka obsahuje jazykovou doložku (jazykové doložky) a alespoň jednu kvalifikaci či případně jednu doložku ke kvalifikaci.
Článek 9
Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu
1. Držitelé průkazu způsobilosti řídícího letového provozu jsou oprávněni poskytovat služby řízení letového provozu v souladu s kvalifikacemi a doložkami, jež jsou v jejich průkazu způsobilosti uvedeny.
2. Práva držitele průkazu řídícího letového provozu musí obsahovat práva držitele průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka stanovená v čl. 8 odst. 1.
3. Žadatelé o vydání průkazu způsobilosti řídícího letového provozu musí:
a)
dosáhnout věku alespoň 21 let. Členské státy však mohou v řádně odůvodněných případech stanovit nižší věkovou hranici;
b)
být držiteli průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka;
c)
mít dokončený schválený místní plán výcviku a úspěšně absolvovat příslušné zkoušky nebo posouzení v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy II;
d)
být držiteli platného osvědčení zdravotní způsobilosti;
e)
prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13.
4. Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu nabývá platnosti uvedením jedné nebo více kvalifikací a příslušných doložek ke kvalifikaci a místních a jazykových doložek, pro něž byl úspěšně dokončen výcvik.
Článek 10
Kvalifikace řídícího letového provozu
1. Pro označení druhu služby, k jejímuž poskytování je držitel průkazu způsobilosti oprávněn, je na průkazu způsobilosti uvedena jedna nebo více z těchto kvalifikací:
a)
kvalifikace letištního řízení vizuálního (ADV), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které nemá vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů;
b)
kvalifikace letištního řízení přístrojového (ADI), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které má vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 1;
c)
kvalifikace přibližovacího řízení procedurálního (APP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo bez použití přehledového zařízení;
d)
kvalifikace přibližovacího řízení přehledového (APS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 2;
e)
kvalifikace oblastního řízení procedurálního (ACP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo bez použití přehledového zařízení;
f)
kvalifikace oblastního řízení přehledového (ACS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 3.
2. Držitel kvalifikace, který nevykonával práva spojená s danou kvalifikací po dobu čtyř po sobě následujících let, může zahájit místní výcvik pro tuto kvalifikaci až po odpovídajícím posouzení toho, zda dotyčná osoba i nadále splňuje podmínky pro tuto kvalifikaci, a po splnění všech požadavků na výcvik, které z tohoto posouzení vyplývají.
Článek 11
Doložky ke kvalifikaci
1. S kvalifikací letištního řízení přístrojového (ADI) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:
a)
doložka řízení z řídící věže (TWR), která označuje, že držitel je oprávněn poskytovat služby řízení tam, kde je letištní řízení poskytováno z jednoho pracoviště;
b)
doložka řízení pozemního pohybu (GMC), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn řídit pozemní pohyb;
c)
doložka přehledového systému pozemního pohybu (GMS), udělovaná k doložce řízení pozemního pohybu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel je oprávněn řídit pozemní pohyb za pomoci systémů pohybu na letištní ploše;
d)
doložka řízení za letu (AIR), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět řízení za letu;
e)
doložka radarového letištního řízení (RAD), udělovaná k doložce řízení za letu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat letištní řízení za pomoci přehledového radaru.
2. S kvalifikací přibližovacího řízení přehledového (APS) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:
a)
radarová doložka (RAD), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat přibližovací službu řízení za použití primárního a/nebo sekundárního radaru;
b)
doložka přesného přibližovacího radaru (PAR), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět přesná přiblížení řízená ze země za použití přesného přibližovacího radaru letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu;
c)
doložka přiblížení přehledovým radarem (SRA), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že její držitel je oprávněn provádět nepřesná přiblížení řízená ze země za použití přehledového zařízení letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu;
d)
doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn provádět přibližovací službu řízení za použití automatického závislého přehledového systému;
e)
doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech.
3. S kvalifikací oblastního řízení přehledového (ACS) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:
a)
radarová doložka (RAD), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití přehledového radaru;
b)
doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití automatického závislého přehledového systému;
c)
doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech;
d)
doložka oceánského řízení (OCN), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu letadlům pohybujícím se v oceánské řízené oblasti.
4. Držitel doložky ke kvalifikaci, který nevykonával práva spojená s danou doložkou ke kvalifikaci po dobu čtyř po sobě následujících let, může zahájit místní výcvik pro tuto doložku ke kvalifikaci až po odpovídajícím posouzení toho, zda dotyčná osoba i nadále splňuje podmínky pro tuto doložku ke kvalifikaci, a po splnění všech požadavků na výcvik, které z tohoto posouzení vyplývají.
Článek 12
Místní doložky
1. Místní doložka označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu pro určitý sektor, skupinu sektorů nebo provozní pracoviště v rámci odpovědnosti stanoviště letových provozních služeb.
2. Místní doložky jsou platné po počáteční období dvanácti měsíců.
3. Platnost místních doložek se po uplynutí období stanoveného v odstavci 2 prodlouží o následující období dvanácti měsíců, pokud poskytovatel letových navigačních služeb prokáže příslušnému úřadu, že:
a)
žadatel vykonává práva vyplývající z průkazu způsobilosti během posledních dvanácti měsíců po minimální počet hodin, který je uveden ve schváleném místním systému odborné způsobilosti;
b)
žadatelova odborná způsobilost byla posouzena v souladu s částí C přílohy II a
c)
žadatel je držitelem platného osvědčení zdravotní způsobilosti.
Pro účely uplatňování prvního pododstavce písm. a) vedou provozní stanoviště poskytovatelů letových navigačních služeb záznamy o skutečně odpracovaných hodinách jednotlivých držitelů průkazu způsobilosti, kteří na daném stanovišti pracují, v sektorech, skupině sektorů či na pracovištích a tyto údaje poskytují na vyžádání příslušným úřadům a držiteli průkazu způsobilosti.
4. Minimální počet pracovních hodin bez času stráveného instruktáží, který je požadován pro zachování platnosti místní doložky, může být u instruktorů pro provozní výcvik snížen úměrně k času strávenému instruktáží na pracovištích, pro která je prodloužení požadováno, jak je uvedeno ve schváleném místním systému odborné způsobilosti.
5. Pokud místní doložky pozbudou platnosti, musí být pro prodloužení platnosti doložky úspěšně dokončen místní plán výcviku.
Článek 13
Jazyková doložka
1. Řídící letového provozu a řídící letového provozu-žáci nevykonávají práva vyplývající z jejich průkazu způsobilosti, pokud nemají doložku uvádějící znalost anglického jazyka.
2. Členské státy mohou uložit místní jazykové požadavky, pokud to považují z bezpečnostních důvodů za nezbytné.
Tyto požadavky musí být nediskriminační, přiměřené a transparentní a bezodkladně se sdělují agentuře.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 musí žadatel pro získání jazykové doložky prokázat splnění alespoň provozní úrovně (úroveň 4) jazykových znalostí, a to jak s ohledem na používání frazeologie, tak s ohledem na běžný jazyk.
K tomu žadatel musí:
a)
efektivně komunikovat pouze hlasem (telefon/radiotelefon) i při osobním styku;
b)
přesně a jasně komunikovat o běžných, konkrétních a pracovních tématech;
c)
používat vhodnou komunikační strategii pro výměnu zpráv a pro rozpoznání a odstraňování nedorozumění v obecném nebo pracovním kontextu;
d)
úspěšně a poměrně snadno řešit jazykové problémy vznikající při komplikacích nebo neočekávaném vývoji událostí, k nimž dochází v běžných pracovních situacích nebo v rámci komunikačního úkolu, s nímž jsou jinak obeznámeni, a
e)
používat dialekt či akcent srozumitelný letecké veřejnosti.
4. Úroveň jazykových znalostí žadatelů se určí v souladu s hodnotící stupnicí stanovenou v příloze III.
5. Aniž je dotčen odstavec 3, může poskytovatel letových navigačních služeb požadovat pro účely odstavců 1 nebo 2 rozšířenou úroveň (úroveň 5) hodnotící stupnice jazykových znalostí uvedené v příloze III, pokud provozní okolnosti spojené s konkrétní kvalifikací nebo doložkou vyžadují z bezpečnostních důvodů úroveň vyšší. Tento požadavek nesmí být diskriminační, musí být přiměřený, transparentní, objektivně zdůvodněný poskytovatelem letových navigačních služeb, který vyšší úroveň jazykových znalostí požaduje, a schválený příslušným úřadem.
6. Jazykové znalosti žadatele jsou formálně vyhodnocovány v pravidelných intervalech.
S výjimkou žadatelů, kteří prokázali jazykové znalosti na odborné úrovni (úroveň 6) jazykových znalostí podle přílohy III, je jazyková doložka platná po období (které lze obnovit):
a)
tří let, pokud byla prokázána provozní úroveň (úroveň 4) v souladu s přílohou III, nebo
b)
šesti let, pokud byla prokázána rozšířená úroveň (úroveň 5) v souladu s přílohou III.
7. Jazykové znalosti se prokazují osvědčením vydaným po transparentním a objektivním postupu hodnocení schváleném příslušným úřadem.
Článek 14
Doložka instruktora
1. Držitelé doložky instruktora jsou oprávněni poskytovat provozní výcvik a dohled na pracovišti v oblastech, na něž se vztahuje platná místní doložka.
2. Žadatelé o vydání doložky instruktora musí:
a)
být držitelem průkazu způsobilosti řídícího letového provozu;
b)
vykonávat práva vyplývající z průkazu způsobilosti řídícího letového provozu nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně předcházejícího nebo po takovou delší dobu, již stranoví příslušný úřad s ohledem na kvalifikace a doložky, pro které je výcvik poskytován, a
c)
úspěšně dokončit schválený kurz instruktorů pro provozní výcvik, během něhož byly prostřednictvím odpovídajících zkoušek posouzeny požadované znalosti a pedagogické dovednosti.
3. Doložka instruktora je platná na období tří let, které lze obnovit.
KAPITOLA III
OSVĚDČENÍ ZDRAVOTNÍ ZPŮSOBILOSTI
Článek 15
Žádost o osvědčení zdravotní způsobilosti a jeho vydání
1. Žádost o vydání, prodloužení platnosti nebo obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti se podává příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.
2. Osvědčení zdravotní způsobilosti vydává příslušný zdravotnický subjekt příslušného úřadu nebo letečtí lékaři či letecká zdravotní střediska, které tento úřad schválí.
3. Vydávání osvědčení zdravotní způsobilosti musí být v souladu s ustanoveními přílohy I Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví a s požadavky na osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu pro evropskou třídu 3 („Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers“), stanovenými organizací Eurocontrol.
4. Příslušné úřady zajistí stanovení účinných postupů pro přezkum nebo odvolání s náležitou účastí nezávislých lékařských poradců.
Článek 16
Platnost osvědčení zdravotní způsobilosti
1. Osvědčení zdravotní způsobilosti je platné po období:
a)
24 měsíců pro řídící letového provozu do věku 40 let;
b)
12 měsíců po dosažení věku 40 let.
2. Období uvedená v odstavci 1 se v případě prvního vydání nebo obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti vypočítávají od data lékařské prohlídky a v případě prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti od data ukončení platnosti předchozího osvědčení.
3. Prohlídky pro prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti mohou být prováděny až do 45 dní před ukončením platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti.
4. Pokud řídící letového provozu neprojde prohlídkou pro prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti do data, k němuž platnost tohoto osvědčení končí, je nutné provést prohlídku pro obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti.
5. Pokud si to vyžádá zdravotní stav držitele, osvědčení zdravotní způsobilosti může být kdykoliv omezeno, pozastaveno nebo odebráno.
Článek 17
Snížená zdravotní způsobilost
1. Držitelé průkazu způsobilosti:
a)
nesmějí vykonávat práva vyplývající z jejich průkazu způsobilosti, kdykoliv jsou si vědomi snížení své zdravotní způsobilosti, které by jim mohlo znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti;
b)
musí oznámit příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, že začínají pociťovat snížení své zdravotní způsobilosti nebo že se nacházejí pod vlivem psychoaktivní látky nebo léků, které by jim mohly znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb stanoví postupy pro řešení provozních dopadů snížené zdravotní způsobilosti a o případech, kdy je některý držitel průkazu způsobilosti posouzen jako zdravotně nezpůsobilý, informují příslušný úřad.
3. Postupy uvedené v odstavci 2 musí být schváleny příslušným úřadem.
KAPITOLA IV
POŽADAVKY NA ORGANIZACE ZAJIŠŤUJÍCÍ VÝCVIK
Článek 18
Udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik
1. Žádosti o udělení osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik se podávají příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.
2. Organizace zajišťující výcvik musí předložením důkazů prokázat, že mají dostatečné personální a technické zázemí a že provozují činnost v prostředí vhodném k poskytování výcviku nezbytného k získání nebo zachování průkazů způsobilosti řídících letového provozu-žáků a průkazů způsobilosti řídících letového provozu.
3. Organizace zajišťující výcvik umožní přístup všem osobám pověřeným příslušným úřadem do odpovídajících prostor a umožní jim přezkoumat odpovídající záznamy, údaje, postupy a veškeré další materiály, jež mají význam pro vykonávání úkolů příslušného úřadu.
Článek 19
Systém řízení organizací zajišťujících výcvik
Organizace zajišťující výcvik:
a)
mají účinný systém řízení a dostatečný personál s odpovídající odbornou způsobilostí a zkušenostmi pro poskytování výcviku podle tohoto nařízení;
b)
jasně vymezují odpovědnost za bezpečnost napříč celou schválenou organizací zajišťující výcvik, včetně přímé odpovědnosti za bezpečnost na straně vedoucích osob;
c)
mají k dispozici nezbytná zařízení, vybavení a prostory vhodné pro daný druh nabízeného výcviku;
d)
předloží doklad o systému řízení jakosti v rámci zavedeného systému řízení pro sledování souladu se systémy a postupy a přiměřenosti systémů a postupů, které zajišťují, aby poskytované služby výcviku splňovaly požadavky stanovené v tomto nařízení;
e)
mají zaveden systém uchovávání záznamů, který umožňuje odpovídající archivaci a spolehlivou sledovatelnost příslušných činností;
f)
prokáží, že mají k dispozici dostatečné finanční prostředky pro vedení výcviku podle tohoto nařízení a že činnosti jsou dostatečně pojištěny v souvislosti s povahou poskytovaného výcviku.
Článek 20
Požadavky na výcvikové kurzy, plány vstupního výcviku, místní plány výcviku a místní systémy odborné způsobilosti
1. Organizace zajišťující výcvik poskytnou příslušným úřadům metodické postupy, které používají k vytváření obsahu, organizaci a stanovení délky výcvikových kurzů a případně místních plánů výcviku a místních systémů odborné způsobilosti.
2. To zahrnuje také způsob, jakým jsou organizovány zkoušky a hodnocení. V případě zkoušek v rámci vstupního výcviku, včetně výcviku simulačního, se podrobně uvede odborná způsobilost zkoušejících a hodnotitelů.
KAPITOLA V
POŽADAVKY PRO PŘÍSLUŠNÉ ÚŘADY
Článek 21
Nezávislost příslušného úřadu
1. Příslušné úřady jsou nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb a organizacích zajišťujících výcvik. Této nezávislosti je dosaženo dostatečným oddělením příslušných úřadů a těchto poskytovatelů, a to alespoň na funkční úrovni. Členské státy zajistí nestranný a transparentní výkon pravomocí příslušných úřadů.
2. Členské státy oznámí agentuře názvy a adresy příslušných úřadů a jejich změny.
Článek 22
Úkoly příslušných úřadů
1. Za účelem zajištění úrovně odborné způsobilosti nezbytné pro výkon práce řídících letového provozu podle vysokých norem provozní bezpečnosti dohlíží příslušné úřady na jejich výcvik a sledují jej.
2. Příslušné úřady plní tyto úkoly:
a)
vydávání a odebírání průkazů způsobilosti, kvalifikací a doložek, k nimž byl dokončen příslušný výcvik a vyhodnocení v rámci působnosti příslušného úřadu;
b)
prodloužení platnosti, obnovení a pozastavení kvalifikací a doložek, pokud jsou práva, která z nich vyplývají, vykonávána v rámci působnosti příslušného úřadu;
c)
udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik;
d)
schvalování výcvikových kurzů, místních plánů výcviku a místních systémů odborné způsobilosti;
e)
schvalování zkoušejících nebo hodnotitelů odborné způsobilosti;
f)
sledování a kontrola výcvikových systémů;
g)
vytvoření příslušných odvolacích a oznamovacích mechanismů;
h)
schvalování požadavků na absolvování rozšířené úrovně (úroveň 5) jazykových znalostí v souladu s čl. 13 odst. 5;
i)
schvalování postupů týkajících se snížené zdravotní způsobilosti v souladu s čl. 17 odst. 3.
Článek 23
Vydávání a zachovávání průkazů způsobilosti, kvalifikací, doložek a osvědčení
1. Příslušný úřad stanoví postupy pro podávání žádostí o průkazy způsobilosti, s nimi související kvalifikace, doložky a osvědčení zdravotní způsobilosti a pro jejich vydávání, obnovování a prodlužování jejich platnosti.
2. Po přijetí žádosti příslušný úřad ověří, zda žadatel splňuje požadavky tohoto nařízení.
3. Je-li příslušný úřad přesvědčen, že žadatel požadavky tohoto nařízení splňuje, příslušný průkaz způsobilosti a s ním související kvalifikaci, doložku nebo osvědčení zdravotní způsobilosti vydá, obnoví nebo prodlouží jejich platnost.
4. Průkaz způsobilost vydaný příslušným úřadem obsahuje položky stanovené v příloze I.
5. Pokud je průkaz způsobilosti vydán v jiném než anglickém jazyce, obsahuje anglický překlad položek stanovených v příloze I.
Článek 24
Hodnocení odborné způsobilosti
1. Příslušné úřady schvalují držitele průkazu způsobilosti, kteří jsou oprávnění působit jako zkoušející odborné způsobilosti nebo hodnotitelé odborné způsobilosti pro místní a průběžný výcvik.
2. Schválení je platné na období tří let, které lze obnovit.
Článek 25
Uchovávání záznamů
Příslušné úřady zajistí správu databáze, v níž jsou uloženy informace o odborné způsobilosti všech držitelů průkazu způsobilosti, za něž nesou odpovědnost, a data platnosti jejich doložek.
Článek 26
Výměna informací
S náležitým ohledem na zásady zajištění důvěrnosti informací stanovené v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 216/2008 si příslušné úřady vyměňují informace a poskytují si vzájemnou pomoc s cílem zajistit účinné uplatňování tohoto nařízení, zejména v případech zahrnujících volný pohyb řídících letového provozu v rámci Unie.
Článek 27
Postup udělování osvědčení organizací zajišťujících výcvik
1. Příslušné úřady stanoví postupy pro podávání žádostí o osvědčení organizací zajišťujících výcvik a pro jejich vydávání a zachovávání jejich platnosti.
2. Příslušné úřady osvědčení vydají, pokud organizace zajišťující výcvik, která podává žádost, splňuje požadavky stanovené v kapitole IV.
3. Osvědčení lze vydat na každý druh výcviku nebo ve spojení s jinými letovými navigačními službami, čímž se tomuto druhu výcviku a druhu letových navigačních služeb udělí osvědčení jakožto skupině služeb.
4. Osvědčení obsahuje informace uvedené v příloze IV.
Článek 28
Sledování činností organizací zajišťujících výcvik a prosazování práva
1. Příslušné úřady sledují dodržování požadavků a podmínek připojených k osvědčení organizace zajišťující výcvik.
2. Příslušné úřady organizace zajišťující výcvik pravidelně kontrolují s cílem zajistit účinné dodržování norem stanovených tímto nařízením.
3. Kromě pravidelných kontrol mohou příslušné úřady s cílem ověřit dodržování požadavků obsažených v tomto nařízení vykonávat i neohlášené inspekce.
4. Zjistí-li příslušný úřad, že držitel osvědčení organizace zajišťující výcvik již požadavky či podmínky připojené k osvědčení nesplňuje, přijme vhodná opatření k prosazení práva, jež mohou zahrnovat i odebrání osvědčení.
5. Osvědčení vydaná v souladu s ustanoveními tohoto nařízení se vzájemně uznávají.
Článek 29
Uznávání průkazů způsobilosti
1. Členské státy uznávají průkazy způsobilosti řídících letového provozu a řídících letového provozu-žáků a s nimi spojené kvalifikace, doložky ke kvalifikaci a jazykové doložky a s nimi spojená osvědčení zdravotní způsobilosti, které vydaly jiné členské státy v souladu s tímto nařízením.
Jestliže však členský stát stanovil v souladu s čl. 9 odst. 3 nižší věkovou hranici než 21 let, právo vykonávat práva držitele průkazu způsobilosti řídícího letového provozu zůstává omezeno na území členského státu, který průkaz způsobilosti vydal, až do doby, než držitel dovrší věku 21 let.
Pokud držitel průkazu způsobilosti vykonává práva vyplývající z průkazu způsobilosti v jiném členském státě, než ve kterém byl průkaz způsobilosti vydán, má držitel průkazu způsobilosti právo vyměnit si svůj průkaz způsobilosti za průkaz způsobilosti vydaný v členském státě, kde práva vykonává, aniž by mu byly uloženy další podmínky.
Pro udělení místní doložky příslušný úřad po žadateli požaduje splnění zvláštních podmínek, jež jsou s doložkou spojeny, přičemž určí stanoviště, sektor nebo pracoviště. Při vytváření místního plánu výcviku organizace zajišťující výcvik řádně zohlední získanou odbornou způsobilost a zkušenosti žadatele.
2. Příslušný úřad schválí nebo zamítne místní plán výcviku, který obsahuje navrhovaný výcvik žadatele, nejpozději šest týdnů po předložení důkazu, aniž je tím dotčeno zpoždění v důsledku případně podaného odvolání. Příslušný úřad zajistí, aby byly dodržovány zásady proporcionality a nediskriminace.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 30
Soulad s hlavními požadavky
Agentura vyhodnotí evropský systém udělování průkazů způsobilosti řídících letového provozu stanovený tímto nařízením a další zlepšení potřebná pro postupné dosažení „přístupu celistvého leteckého systému“ a k zajištění plného souladu s hlavními požadavky uvedenými v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008 s cílem předložit stanovisko Komisi, včetně případných změn tohoto nařízení.
Článek 31
Odchylky
1. Odchylně od článku 11 tohoto nařízení mohou členské státy, které vypracovaly vnitrostátní doložky ke kvalifikaci na základě čl. 7 odst. 4 nařízení 2006/23/ES, nadále uplatňovat příslušná ustanovení vnitrostátních právních předpisů platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Odchylně od článku 12 tohoto nařízení mohou členské státy, které v souladu s článkem 10 směrnice 2006/23/ES stanovily, že práva vyplývající z místní doložky mohou vykonávat pouze držitelé průkazu způsobilosti mladší určitého věku, nadále uplatňovat příslušná ustanovení vnitrostátních právních předpisů platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Pokud se některý členský stát rozhodne uplatnit odchylky stanovené v odstavcích 1 a 2, sdělí to Komisi a agentuře.
Článek 32
Přechodná ustanovení
1. Odchylně od části A přílohy II tohoto nařízení mohou organizace zajišťující výcvik nadále uplatňovat plány vycházející z vydání pokynů organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Guidelines for Air Traffic Controller Common Core Content Initial Training“) ze dne 10. prosince 2004 na období jednoho roku po vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Průkazy způsobilosti, kvalifikace, doložky, osvědčení zdravotní způsobilosti a osvědčení organizací zajišťujících výcvik, jež byly vydány v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů vycházejících ze směrnice 2006/23/ES ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, se považují za vydaná v souladu s tímto nařízením.
3. Žadatelé o průkaz způsobilosti, kvalifikaci, doložku, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení organizace zajišťující výcvik, kteří svou žádost předložili přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost a kterým průkaz způsobilosti, kvalifikace, doložka, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení pro organizaci zajišťující výcvik nebyly doposud vydány, musí před vydáním průkazu způsobilosti, kvalifikace, doložky, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení pro organizaci zajišťující výcvik prokázat soulad s ustanoveními tohoto nařízení.
4. Příslušný úřad členského státu, u něhož přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost požádaly organizace zajišťující výcvik, jejichž příslušným úřadem je podle článku 4 agentura, o vydání osvědčení, ukončí postup udělování osvědčení ve spolupráci s agenturou a po vydání osvědčení předá spis agentuře.
5. Příslušný úřad členského státu, který byl odpovědný za bezpečnostní dohled nad organizacemi zajišťujícími výcvik, jejichž příslušným úřadem je podle článku 4 agentura, předá funkci bezpečnostního dohledu nad těmito organizacemi agentuře šest měsíců po dni vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. srpna 2011.
A BIZOTTSÁG 805/2011/EU RENDELETE
(2011. augusztus 10.)
a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és egyes tanúsításokra vonatkozó részletes szabályoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8c. cikke (10) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 216/2008/EK rendelet célja a polgárirepülés-biztonság egységesen magas szintjének kialakítása és fenntartása Európában. A szóban forgó rendelet eszközöket biztosít ennek a célnak és a polgárirepülés-biztonság más céljainak az eléréséhez.
(2)
A 216/2008/EK rendelet, valamint az Egységes európai égbolt II. fázisára vonatkozó új szabályozás (2) végrehajtásához részletesebb végrehajtási szabályokra van szükség, különösen a légiforgalmi irányítók engedélyezése tekintetében, az európai polgári repülésbiztonság egységesen magas szintjének biztosítása, a felelősség és szakmai alkalmasság legmagasabb szintjének elérése, a légiforgalmi irányítók rendelkezésre állásának javítása és a szakszolgálati engedélyek kölcsönös elfogadásának előmozdítása érdekében, miközben teljesülniük kell a légi közlekedés biztonságának és a személyzet szakképzettségének általános javítására irányuló céloknak is.
(3)
A légiforgalmi irányítóknak, valamint a képzésükben, vizsgáztatásukban, ellenőrzésükben és egészségügyi értékelésükben részt vevő személyeknek és szervezeteknek meg kell felelniük a 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt követelményeknek. A szóban forgó rendelet értelmében, amennyiben megállapítást nyer, hogy a légiforgalmi irányítók, valamint a képzésükben részt vevő személyek és szervezetek megfelelnek az alapvető követelményeknek, részükre indokolt szakszolgálati engedélyt, illetve tanúsítványt kiadni.
(4)
A szakszolgálati engedélyeknek a közösségi légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyről szóló, 2006. április 5-i 2006/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) történő bevezetése megfelelő eszköznek bizonyult azon különleges szerepnek az elismerésében, amelyet a légiforgalmi irányítók a légiforgalmi irányítás biztonságos lebonyolításában játszanak. Az Unió-szerte alkalmazott szakmai alkalmassági normák kidolgozása csökkentette az e téren tapasztalható széttagoltságot, és a növekvő regionális együttműködés keretében hatékonyabbá tette a léginavigációs szolgáltatók közötti munkaszervezést. Ezért az uniós légiforgalmi irányítók közös szakszolgálati engedélyezési rendszerének fenntartása és bővítése az európai légiforgalmi irányítási rendszer alapvető fontosságú eleme.
(5)
Noha a 2006/23/EK irányelvet felváltotta az 1108/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), az irányelv előírásai továbbra is alkalmazandók a 216/2008/EK rendelet 8c. cikkének (10) bekezdése szerinti intézkedések alkalmazásának kezdőnapjáig. A szóban forgó intézkedésekről e rendelet rendelkezik.
(6)
Az ebben a rendeletben foglalt előírások tükrözik a légiforgalmi irányítók képzése területén ismert legkorszerűbb megoldásokat, ideértve a bevált gyakorlatokat, valamint a tudomány és a technika fejlődését. Ezek az előírások, amelyek a 2006/23/EK irányelv rendelkezései alapján kerültek kidolgozásra, biztosítják a tagállamok részére a Chicagóban 1944. december 7-én aláírt, a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezményben meghatározott előírások és ajánlott gyakorlatok, valamint az 1960. december 13-i nemzetközi egyezmény által létrehozott Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) által elfogadott biztonsági szabályozási követelmények egységes átültetését.
(7)
A légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyezésére és orvosi minősítésére vonatkozó közös követelmények egységes alkalmazásának biztosítása megköveteli, hogy a tagállamok illetékes hatóságai, illetve - adott esetben - az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: „az Ügynökség”) közös eljárásban értékeljék az ilyen követelményeknek való megfelelést; az Ügynökségnek a kívánt egységes szabályozás elősegítése érdekében tanúsítási előírásokat, elfogadható megfelelési eljárásokat és útmutatókat kell kidolgoznia.
(8)
Az Európai Unió légi forgalmának sajátosságai szükségessé teszik a szakmai alkalmasságra vonatkozó közös normák bevezetését és hatékony alkalmazását a közcélú légiforgalmi és léginavigációs szolgáltatásokat (ATM/ANS) ellátó léginavigációs szolgáltatók által foglalkoztatott légiforgalmi irányítók tekintetében.
(9)
Mindazonáltal a tagállamoknak lehetőség szerint gondoskodniuk kell arról, hogy a katonai állomány által a nyilvánosság számára biztosított vagy hozzáférhetővé tett szolgáltatások legalább az alaprendelet Vb. mellékletében foglalt alapvető követelmények szerinti biztonsági szinten valósuljanak meg. A tagállamok ezért dönthetnek úgy, hogy ezt a rendeletet alkalmazzák a szóban forgó rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában szereplő szolgáltatásokat a nyilvánosság számára biztosító katonai állományukra is.
(10)
A felügyeletet ellátó és a megfelelőséget ellenőrző hatóságokat kellő mértékben függetleníteni kell a léginavigációs szolgáltatóktól és a képzési szervezetektől. A hatóságokkal szemben továbbra is elvárás, hogy feladataikat hatékonyan lássák el. E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóság azonos lehet az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, az 1070/2009/EK rendelettel módosított 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkének megfelelően kijelölt vagy létrehozott szervvel vagy szervekkel. E rendelet alkalmazásában az Ügynökség olyan illetékes hatóságként jár el, mely kiadja és megújítja a tagállamok területén kívül található légiforgalmi irányítói képzési szervezetek tanúsítványait, valamint adott esetben ezek személyzetének tanúsítványait.
(11)
A léginavigációs szolgáltatások végzése kiváló készségekkel rendelkező személyzetet igényel, melynek szakmai alkalmassága többféle módon igazolható. A légiforgalmi irányítás esetében a megfelelő eszköz egy olyan közös engedélyezési rendszer, amelynek keretében az Európai Unió légiforgalmi irányítói számára személyre szóló - egyfajta diplomának tekinthető - szakszolgálati engedélyt adnak ki. A szakszolgálati engedélyben feltüntetett jogosítás jelzi azon légiforgalmi szolgálati tevékenység típusát, amelynek ellátására a légiforgalmi irányító jogosult. A szakszolgálati engedélyben feltüntetett kiterjesztések pedig jelzik mind a légiforgalmi irányító különleges készségeit, mind pedig az illetékes hatóságok által kiadott, egy bizonyos szektor vagy szektorcsoport tekintetében végezhető tevékenység ellátására vonatkozó engedélyt. A hatóságoknak tehát képesnek lenniük arra, hogy a légiforgalmi irányítók szakmai alkalmasságát a szakszolgálati engedélyek kiadásakor vagy a kiterjesztések érvényességének meghosszabbításakor felmérjék. Az illetékes hatóságok fel is függeszthetik a szakszolgálati engedélyt, a jogosítást vagy a kiterjesztést, amennyiben kétségek merülnek fel a szakmai alkalmasságot illetően.
(12)
Elismerve azt, hogy az eseményekből levonható tanulságok hasznosítása érdekében szükséges továbbfejleszteni a repülésbiztonsági kultúrát, mindenekelőtt a megbízható eseménybejelentések és a méltányossági elv alkalmazása (just culture) révén, e rendelet alapján valamely esemény bekövetkezése nem vonhatja automatikusan maga után a szakszolgálati engedély, jogosítás vagy kiterjesztés felfüggesztését. A szakszolgálati engedély visszavonását szélsőséges esetekben alkalmazandó végső megoldásnak kell tekinteni.
(13)
Annak érdekében, hogy a tagállamok jobban bízzanak egymás engedélyezési rendszereiben, rendkívül fontos, hogy közös szabályokat alakítsanak ki a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyek megszerzésére és megtartására vonatkozóan. Ezért a legmagasabb szintű biztonság érdekében elengedhetetlen a légiforgalmi irányítói képzésekre, szakképesítésekre, szakmai alkalmasságra és foglalkoztatásra vonatkozó egységes követelmények bevezetése. Mindez biztonságos és magas színvonalú légiforgalmi irányító szolgálatot eredményez, és hozzájárul a szakszolgálati engedélyek elismeréséhez az egész Európai Unióban, elősegítve ezáltal a légiforgalmi irányítók szabad mozgását és rendelkezésre állását.
(14)
E rendelet végrehajtása nem vezethet azon meglévő nemzeti rendelkezések megkerüléséhez, amelyek a munkáltató és a légiforgalmi irányítójelöltek közötti foglalkoztatási viszonyra alkalmazandó jogokat és kötelességeket szabályozzák.
(15)
Uniós szintű összevethetőségük érdekében szükséges a készségek általánosan elfogadott és jól meghatározott besorolása. A fokozottabb biztonság ezzel nemcsak egy adott léginavigációs szolgáltató felügyelete alá tartozó légtéren belül biztosítható immár, de a különböző szolgáltatók által felügyelt területek érintkezési pontjainál is.
(16)
Az események és balesetek bekövetkezése igen gyakran kommunikációs okokra vezethető vissza. Ezért ez a rendelet részletes nyelvismereti követelményeket határoz meg a légiforgalmi irányítók számára. Ezek a követelmények a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által elfogadott követelményeken alapulnak és eszközt biztosítanak e nemzetközileg elismert normák érvényesítéséhez. A szabad mozgás ösztönzése és a biztonság garantálása érdekében a nyelvi követelmények tekintetében érvényesülnie kell a megkülönböztetésmentesség, az átláthatóság és az arányosság elvének.
(17)
A kezdő képzés megfelelő normáknak tekintendő célkitűzéseit az Eurocontrol tagjainak megrendelésére kidolgozott „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” (a légiforgalmi irányítók alapképzése közös törzsanyagának tartalmára vonatkozó előírás) tartalmazza. A munkahelyi képzésben az általánosan elfogadott képzési normák hiányát megfelelő intézkedéscsomaggal kell ellensúlyozni, mely - biztosítva a magas kompetenciaszintet - magában foglalja a vizsgáztatók és a szaktudás-értékelők jóváhagyását is. Ez annál is fontosabb, mivel a munkahelyi képzés rendkívül költséges, ugyanakkor döntő fontosságú a biztonság szempontjából. Az ICAO olyan területeken is dolgozott ki normákat, amelyekre nézve nem kerültek meghatározásra közös európai képzési követelmények. Ahol hiányoznak az európai képzési követelmények, ott a tagállamok ezekre az ICAO-normákra támaszkodhatnak.
(18)
Az Eurocontrol tagállamainak megrendelésére kidolgozásra került egy olyan egészségügyi követelményrendszer, amellyel biztosítottnak tekinthető az e rendeletnek való megfelelés. Az orvosi minősítés kiadásának meg kell felelnie az Eurocontrol által a légiforgalmi irányítók európai 3. osztályú repülő-egészségügyi alkalmassági minősítésére vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
(19)
A biztonság szempontjából döntő tényezőnek kell tekinteni a képzési szervezetek tanúsítását, mely hozzájárul a légiforgalmi irányítói képzés minőségéhez. Ezért szükséges követelményeket meghatározni a képzési szervezetekre vonatkozóan. A képzést a léginavigációs szolgáltatásokhoz hasonló szolgáltatásnak kell tekinteni, melyre szintén vonatkozik a tanúsítási eljárás. Ennek a rendeletnek lehetővé kell tennie a képzés tanúsítását képzési típusok, képzési szolgáltatások csoportjai vagy képzési és léginavigációs szolgáltatások csoportjai szerint, a képzés sajátosságainak egyidejű figyelembevételével.
(20)
Ez a rendelet megerősíti az Európai Bíróság régóta fennálló joggyakorlatát a diplomák kölcsönös elismerése és a munkavállalók szabad mozgása terén. Az arányosság elve, a kártérítési intézkedések érvekkel alátámasztott igazolásának előírása és a megfelelő fellebbezési eljárások biztosítása olyan alapelvek, amelyek érvényesülését erőteljesebben elő kell segíteni az ATM-szektorban. A tagállamoknak jogukban áll megtagadni azon szakszolgálati engedélyek elfogadását, amelyek kiadására nem e rendelettel összhangban került sor. Mivel a rendelet célja a szakszolgálati engedélyek kölcsönös elismerésének biztosítása, a foglalkoztatás feltételeit nem szabályozza.
(21)
A légiforgalmi irányítói szakmában a technikai innovációk megkövetelik a légiforgalmi irányítók készségeinek rendszeres frissítését. Indokolt, hogy e rendeletnek a tudományos és technikai fejlődéshez történő szükséges hozzáigazítása az 1999/468/EK (6) tanácsi határozat 5a. cikke szerinti, ellenőrzéssel történő megfelelő eljárást kövesse.
(22)
E rendelet kihatással lehet a légiforgalmi irányítók napi munkavégzési gyakorlatára. Célszerű a szociális partnereket minden jelentős szociális hatással rendelkező intézkedésről megfelelő módon tájékoztatni, és velük ezekről konzultációt folytatni.
Ezért a szociális partnerekkel való konzultációra az Ügynökség gyorsított eljárása keretében került sor. A Bizottság által hozandó további végrehajtási intézkedésekről helyénvaló konzultációt folytatni a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról szóló, 1998. május 20-i 98/500/EK bizottsági határozat (7) értelmében létrehozott ágazati párbeszédbizottsággal.
(23)
A szakszolgálati engedély megszerzésével kapcsolatos, az életkorra, az egészségügyi követelményekre, a végzettségre és a kezdő képzésre vonatkozó általános feltételek nem érintik a már kiadott szakszolgálati engedélyek tulajdonosait. A tagállamok által a 2006/23/EK irányelvvel összhangban kiadott szakszolgálati engedélyeket és orvosi minősítéseket ezzel a rendelettel összhangban kiadottnak kell tekinteni az engedélyhez kapcsolódó meglévő jogosultságok folyamatossága miatt, valamint az engedélyesek és az illetékes hatóságok számára zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében.
(24)
Az eltérő nemzeti gyakorlatok további alkalmazásának lehetővé tétele céljából helyénvaló eltérések biztosítása olyan kérdések tekintetében, amelyekre nézve még nem állapítottak meg közös szabályokat a kezdeti szakasz végrehajtási intézkedéseit érintő gyorsított eljárás során.
(25)
Az Ügynökségnek értékelnie kell az európai légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyezési rendszerét, valamint az „átfogó légiközlekedési rendszerszemlélet” megvalósításához és a 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt alapvető követelményeknek való teljes megfeleléshez szükséges további javító intézkedések lehetőségét, hogy olyan véleményt terjeszthessen a Bizottság elé, amely magában foglalja ennek a rendeletnek az esetleges módosításait is.
(26)
Az Ügynökség véleményének ki kell térnie azokra a kérdésekre is, amelyek tekintetében a gyorsított eljárás során - a kezdeti szakaszban - nem volt lehetőség az eltérő nemzeti gyakorlatokat felváltó közös szabályozás létrehozására, így adott esetben az illető tagállam nemzeti jogszabályainak átmeneti alkalmazása javasolt.
(27)
Az e rendeletben előírt intézkedések az Ügynökség által a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 19. cikkének (1) bekezdése szerint kiadott véleményen alapulnak.
(28)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Célkitűzés
E rendelet célja a repülésbiztonsági normák magasabb szintjének elérése és az Európai Unión belüli légiforgalmi irányítási rendszer működésének javítása egységes engedélyezési követelményeken alapuló légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyek kiadása révén.
2. cikk
A rendelet tárgya és alkalmazási köre
1. E rendelet közös követelményeket határoz meg a légiforgalmi irányítók és gyakornok légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyeinek, a kapcsolódó jogosításoknak, kiterjesztéseknek, orvosi minősítéseknek és a képzési szervezetek tanúsítványainak kiadása, felfüggesztése és visszavonása, illetve az ezek érvényességére, megújítására, újraérvényesítésére és alkalmazására vonatkozó feltételek tekintetében.
2. E rendeletet a következőkre kell alkalmazni:
(a)
gyakornok légiforgalmi irányító,
(b)
a 216/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó funkciókat ellátó légiforgalmi irányítók, valamint
(c)
a jelentkezők engedélyezésében, képzésében, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi értékelésükben e rendelettel összhangban részt vevő személyek és szervezetek.
3. A 216/2008/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tagállamok lehetőség szerint gondoskodnak arról, hogy a katonai állomány által a nyilvánosság számára biztosított vagy hozzáférhetővé tett, az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett szolgáltatások legalább a szóban forgó rendelet Vb. mellékletében foglalt alapvető követelmények szerinti biztonsági szinten valósuljanak meg.
4. Az európai légtér összehangolt biztonsági szintjének megvalósítása érdekében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt a rendeletet alkalmazzák a szóban forgó rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában szereplő szolgáltatásokat a nyilvánosság számára biztosító katonai állományukra is.
5. A 216/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet kizárólag az e rendeletnek megfelelően kiadott szakszolgálati engedéllyel rendelkező légiforgalmi irányítók láthatják el.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „légiforgalmi irányító szolgálat”: olyan szolgálat, amelynek célja az összeütközések megelőzése a légi járművek között, illetve a munkaterületeken a légi járművek és az ott található akadályok között, valamint a gyors és rendezett légi forgalom biztosítása;
2. „léginavigációs szolgáltató”: olyan közjogi vagy magánjogi szervezet, amely az általános légi forgalomra vonatkozó léginavigációs szolgálatot lát el;
3. „általános légi forgalom”: polgári légi járművek, valamint állami légi járművek (beleértve a katonai, vám- és rendőrségi légi járműveket) olyan mozgásának összessége, amelyet az ICAO eljárásainak megfelelően hajtanak végre;
4. „szakszolgálati engedély”: bármilyen megnevezésű, e rendelettel összhangban kiadott és kiterjesztett tanúsítvány, mely a benne foglalt jogosításokkal és kiterjesztésekkel összhangban a törvényes engedélyest légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására jogosítja fel;
5. „jogosítás”: a szakszolgálati engedélybe bevezetett vagy ahhoz csatolt és annak részét képező engedély, mely megállapítja a szakszolgálati engedélyhez kapcsolódó egyedi feltételeket, jogosultságokat vagy korlátozásokat;
6. „jogosításkiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bevezetett és annak részét képező engedély, mely megállapítja a jogosításhoz kapcsolódó egyedi feltételeket, jogosultságokat vagy korlátozásokat;
7. „munkahelyi kiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bejegyzett és annak részét képező engedély, mely feltünteti az ICAO helységazonosító kódot, valamint azon szektorokat és/vagy munkaköröket, amelyekben az engedélyes munkavégzésre jogosult;
8. „nyelvi kiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bejegyzett és annak részét képező engedély, mely feltünteti az engedélyes nyelvismeretét;
9. „oktatói kiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bejegyzett és annak részét képező engedély, mely megállapítja az engedélyes jogosultságát munkahelyi gyakorlati képzés nyújtására;
10. „ICAO helységazonosító kód”: az ICAO DOC 7910 számú kézikönyvében előírt szabályokkal összhangban létrehozott, és egy meghatározott rögzített légiforgalmi állomás helyszínéhez rendelt négybetűs kód;
11. „szektor”: valamely irányítói körzet egy része és/vagy valamely (magaslégtéri) repüléstájékoztató körzet egy része;
12. „képzés”: elméleti tanfolyamok, gyakorlati feladatok, köztük szimulációk, valamint munkahelyi gyakorlati képzések összessége, mely biztosítja a biztonságos és magas színvonalú légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátásához szükséges készségek megszerzését és megőrzését; részei a következők:
13. „képzési szervezet”: olyan szervezet, amely részére az illetékes hatóság képzési tanúsítványt adott ki egy vagy több képzéstípusra vonatkozóan;
14. „munkahelyi szaktudás-értékelő rendszer”: olyan jóváhagyott módszertani rendszer, amelynek segítségével a léginavigációs szolgáltató gondoskodik az engedélyesek kompetenciaszintjének megőrzéséről;
15. „munkahelyi képzési terv”: olyan jóváhagyott terv, amely részletesen tartalmazza azt a folyamatot és menetrendet, amely révén az adott szakszolgálati egységre jellemző eljárások egy munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett elsajátíthatók.
4. cikk
Az illetékes hatóság
E rendelet alkalmazásában illetékes hatóság az a hatóság, amelyet az egyes tagállamok mint nemzeti felügyeleti hatóságot kijelölnek vagy létrehoznak annak érdekében, hogy az ellássa az e rendelet értelmében az ilyen hatóság számára meghatározott feladatokat; kivétel ez alól a képzési szervezetek 27. cikk szerinti tanúsítási eljárása, melyre nézve az illetékes hatóság:
a)
az azon tagállam által kijelölt vagy létrehozott hatóság, amelyikben a kérelmező elsődlegesen tevékenységeit végzi, illetve amelyikben bejegyzett irodája (amennyiben van ilyen) található, kivéve ha erről a tagállamok vagy az illetékes hatóságok közötti két- vagy többoldalú megállapodás másként rendelkezik;
b)
az Ügynökség, amennyiben a kérelmező tevékenységeit elsődlegesen a tagállamok területén kívül végzi, illetve bejegyzett irodája (amennyiben van ilyen) a tagállamok területén kívül található.
II. FEJEZET
SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLYEK, JOGOSÍTÁSOK ÉS KITERJESZTÉSEK
5. cikk
Szakszolgálati engedélyek, jogosítások és kiterjesztések kérelmezése és kiállítása
1. A szakszolgálati engedélyek, a kapcsolódó jogosítások és/vagy kiterjesztések kiadására, újraérvényesítésére és megújítására irányuló kérelmeket az illetékes hatósághoz kell benyújtani az általa megállapított eljárás keretében.
2. A kérelemhez arra vonatkozó bizonyítékot kell csatolni, hogy a kérelmező alkalmas a légiforgalmi irányítói vagy gyakornok légiforgalmi irányítói feladatok ellátására az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően. A kérelmező alkalmasságát igazoló bizonyítéknak ki kell terjednie a szaktudásra, a tapasztalatra, a készségekre és a nyelvismeretre.
3. A szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell a benne foglalt jogosultságokra vonatkozó valamennyi releváns információt, és meg kell felelnie az I. melléklet szerinti előírásoknak.
4. A szakszolgálati engedély annak a személynek a tulajdona, aki részére azt megadták, és aki azt aláírta.
6. cikk
Szakszolgálati engedélyek, jogosítások és kiterjesztések felfüggesztése és visszavonása
A 22. cikk (2) bekezdésének megfelelően:
a)
a szakszolgálati engedély, a jogosítás vagy a kiterjesztés felfüggeszthető, amennyiben a légiforgalmi irányító alkalmasságával kapcsolatosan kétségek merülnek fel, valamint fegyelmi vétség esetén;
b)
a szakszolgálati engedély visszavonható súlyos gondatlanság vagy visszaélés esetén.
7. cikk
A szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok gyakorlása
A szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok gyakorlásának feltétele a jogosítások, a kiterjesztések és az orvosi minősítés érvényessége.
8. cikk
Gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélye
1. A gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély feljogosítja tulajdonosát, hogy munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet lásson el az engedélyében foglalt jogosítás(ok)nak és jogosításkiterjesztés(ek)nek megfelelően.
2. A gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély kérelmezője:
a)
betöltötte legalább a 18. életévét;
b)
olyan, egyetemi felvételre, illetve egyetemmel egyenértékű intézménybe történő felvételre jogosító bizonyítvánnyal vagy egyéb, középiskolai végzettséget igazoló bizonyítvánnyal rendelkezik, amely őt légiforgalmi irányítói képzés elvégzésére jogosítja fel;
c)
sikeresen elvégezte a jogosításhoz, és - ha alkalmazható - a jogosítás kiterjesztéséhez szükséges, jóváhagyott kezdő képzést a II. melléklet A. részében foglaltak szerint;
d)
érvényes orvosi minősítéssel rendelkezik;
e)
igazolja megfelelő szintű nyelvismeretét, a 13. cikkben foglalt követelmények szerint.
3. A szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell a nyelvi kiterjesztés(eke)t és legalább egy jogosítást, valamint - ha alkalmazandó - legalább egy jogosításkiterjesztést.
9. cikk
Légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély
1. A légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély feljogosítja tulajdonosát, hogy légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet lásson el az engedélyében foglalt jogosításoknak és kiterjesztéseknek megfelelően.
2. A légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok magukban foglalják a gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságokat a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.
3. A légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély kérelmezője:
a)
betöltötte legalább a 21. életévét; mindazonáltal a tagállamok megfelelően indokolt esetben ennél alacsonyabb korhatárt is előírhatnak;
b)
gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedéllyel rendelkezik;
c)
teljesített egy jóváhagyott munkahelyi képzési tervet, és sikeresen letette a megfelelő vizsgákat vagy megszerezte a megfelelő értékeléseket, a II. melléklet B. részében foglalt követelmények szerint;
d)
érvényes orvosi minősítéssel rendelkezik;
e)
igazolja megfelelő szintű nyelvismeretét, a 13. cikkben foglalt követelmények szerint.
4. A szakszolgálati engedély érvényességének feltétele, hogy tartalmazza azt az egy vagy több jogosítást és vonatkozó jogosítás-, munkahelyi és nyelvi kiterjesztést, amelyekre vonatkozóan a képzés sikeresen lezárult.
10. cikk
Légiforgalmi irányítói jogosítások
1. A szakszolgálati engedélyes által végezhető tevékenységtípus jelzése céljából a szakszolgálati engedélyeken fel kell tüntetni az alábbi jogosítások legalább egyikét:
a)
„repülőtéri irányítás látással” jogosítás (ADV), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására a repülőtéri forgalom tekintetében olyan repülőtéren, ahol nincsenek közzétéve műszer szerinti megközelítési vagy indulási eljárások;
b)
„repülőtéri irányítás műszerrel” jogosítás (ADI), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására a repülőtéri forgalom tekintetében olyan repülőtéren, ahol közzé vannak téve műszer szerinti megközelítési vagy indulási eljárások; e jogosítás a 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott jogosításkiterjesztések legalább egyikével együtt alkalmazható;
c)
„bevezető irányítás eljárás” jogosítás (APP), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légtérellenőrző berendezések alkalmazása nélkül légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátásra érkező, induló vagy átrepülő légi jármű tekintetében;
d)
„bevezető irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (APS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes alkalmas légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására érkező, induló vagy átrepülő légi jármű tekintetében légtérellenőrző berendezések alkalmazásával; e jogosítás a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott jogosításkiterjesztések legalább egyikével együtt alkalmazható;
e)
„körzeti irányítás eljárás” jogosítás (ACP), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására légtérellenőrző berendezések alkalmazása nélkül;
f)
„körzeti irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (ACS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására légtérellenőrző berendezések alkalmazásával; e jogosítás a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott jogosításkiterjesztések legalább egyikével együtt alkalmazható.
2. Amennyiben jogosítás engedélyese bármely egybefüggő négyéves időszak során nem gyakorolta az adott jogosításból fakadó jogosultságát, a jogosításnak megfelelő munkahelyi képzést csak a jogosításnak való folyamatos megfelelést tanúsító megfelelő értékelés, valamint az értékelésből következően meghatározott képzési követelmények teljesítését követően kezdheti meg.
11. cikk
Jogosításkiterjesztések
1. A „repülőtéri irányítás műszerrel” jogosítás (ADI) kötelezően tartalmazza az alábbi kiterjesztések legalább egyikét:
a)
„toronyirányítás kiterjesztés” (TWR), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult irányító szolgálati tevékenység ellátására, ha a repülőtéri irányítás egy munkahelyi pozícióból történik;
b)
„gurítóirányítás” kiterjesztés (GMC), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult a repülőtéri földi mozgások irányítására;
c)
„földi mozgások irányítása felderítő berendezéssel” kiterjesztés (GMS) (ez a kiterjesztés csak a „gurítóirányítás” vagy „toronyirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult a repülőtéri földi mozgások irányítására repülőtéri földi mozgást felderítő berendezések alkalmazásával;
d)
„repülőtéri körzeti irányítás” kiterjesztés (AIR), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására;
e)
„repülőtéri radarirányítás” kiterjesztés (RAD) (ez a kiterjesztés csak a „repülőtéri körzeti irányítás”(repülésirányítás) vagy „toronyirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult repülőtéri légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására légtérellenőrző radarberendezések alkalmazásával.
2. A „bevezető irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (APS) kötelezően tartalmazza az alábbi kiterjesztések legalább egyikét:
a)
„radarirányítás” kiterjesztés (RAD), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult bevezető irányítási tevékenység ellátására elsődleges és/vagy másodlagos radarberendezés alkalmazásával;
b)
„precíziós bevezető irányítás radarberendezéssel” kiterjesztés (PAR) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult precíziós bevezető irányítási tevékenység ellátására a futópályára való bevezetés utolsó szakaszában lévő légi jármű tekintetében precíziós bevezető radarberendezés alkalmazásával;
c)
„bevezető irányítás légtérellenőrző radarberendezéssel” kiterjesztés (SRA) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult nem precíziós bevezető irányítási tevékenység ellátására a futópályára való bevezetés utolsó szakaszában lévő légi jármű tekintetében légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
d)
„automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés (ADS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult bevezető irányítási tevékenység ellátására berendezésfüggő automatikus légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
e)
„közelkörzeti irányítás” kiterjesztés (TCL) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” vagy az „automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására egy meghatározott közelkörzeti légtérben és/vagy azzal szomszédos szektorokban tartózkodó légi jármű tekintetében bármilyen légtérellenőrző berendezés alkalmazásával.
3. A „körzeti irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (ACS) kötelezően tartalmazza az alábbi kiterjesztések legalább egyikét:
a)
„radarirányítás kiterjesztés” (RAD), ami azt jelenti, hogy az engedélyes jogosult körzeti irányítási tevékenység ellátására légtérellenőrző radarberendezések alkalmazásával;
b)
„automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés (ADS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult körzeti irányítási tevékenység ellátására automatikus berendezésfüggő légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
c)
„közelkörzeti irányítás” kiterjesztés (TCL) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” vagy az „automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására egy meghatározott közelkörzeti légtérben és/vagy azzal szomszédos szektorokban tartózkodó légi jármű tekintetében bármilyen légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
d)
„óceáni irányítás” kiterjesztés (OCL), ami azt jelenti, hogy az engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására az óceáni irányítói körzetben tartózkodó légi jármű tekintetében.
4. Amennyiben a jogosításkiterjesztés engedélyese bármely egybefüggő négyéves időszak során nem gyakorolta az adott jogosításkiterjesztésből fakadó jogosultságát, a jogosításkiterjesztésnek megfelelő munkahelyi képzést csak a jogosításkiterjesztésnek való folyamatos megfelelést tanúsító megfelelő értékelés, valamint az értékelésből következően meghatározott képzési követelmények teljesítését követően kezdheti meg.
12. cikk
Munkahelyi kiterjesztések
1. A munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő jelzést kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására egy légiforgalmi irányító egység felügyelete alatt működő meghatározott szektorban, szektorcsoportban vagy munkahelyen.
2. A munkahelyi kiterjesztések 12 hónapos kezdeti időtartamra érvényesek.
3. A munkahelyi kiterjesztés érvényessége a (2) bekezdésben meghatározott időszakon túl újabb 12 hónapnyi időszakra meghosszabbítható, ha a léginavigációs szolgáltató az illetékes hatóság számára igazolja, hogy:
a)
a kérelmező a megelőző 12 hónapos időszak folyamán a szakszolgálati engedélyben biztosított jogosultságokat a jóváhagyott munkahelyi szaktudás-értékelő rendszer keretein belül meghatározott minimális óraszámban gyakorolta;
b)
a kérelmező alkalmasságát az II. melléklet C. részében foglaltaknak megfelelően értékelték; valamint
c)
a kérelmező rendelkezik érvényes orvosi minősítéssel.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazása céljából a léginavigációs szolgáltatók keretében működő légiforgalmi egységek kötelesek minden egyes szakszolgálati engedélyes által a szektorokban, szektorcsoportokban vagy a munkahelyen teljesített tényleges munkaórát feljegyezni és ezt az adatot kérésre az illetékes hatóságoknak és a szakszolgálati engedélyesnek megküldeni.
4. A munkahelyi gyakorlati oktatók esetében a munkahelyi kiterjesztés fenntartásához szükséges, a jóváhagyott munkahelyi szaktudás-értékelő rendszer keretein belül meghatározott minimális munkaórák száma - az oktatói feladatok ellátásához szükséges időt nem számítva - arányosan csökkenthető az olyan munkakörre nézve oktatással eltöltött idővel, amelyre a kiterjesztést alkalmazni kell.
5. A munkahelyi kiterjesztés érvényességének megszűnése esetén a kiterjesztés újraérvényesítéséhez a munkahelyi képzési terv sikeres teljesítése szükséges.
13. cikk
Nyelvi kiterjesztések
1. A légiforgalmi irányítók és a gyakornok légiforgalmi irányítók nem gyakorolhatják a szakszolgálati engedélyükben foglalt jogosultságokat, amennyiben nem rendelkeznek angol nyelvi kiterjesztéssel.
2. A tagállamok helyi szintű nyelvi követelményeket írhatnak elő, amennyiben azt biztonsági okokból szükségesnek tartják.
E követelményeknek megkülönböztetéstől menteseknek, arányosaknak és átláthatóknak kell lenniük, és azokról haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökséget.
3. Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában a nyelvi kiterjesztés kérelmezőjének „operatív” szintű (négyes szintű) nyelvismeretről kell tanúságot tennie a szaknyelv és a köznyelv használata tekintetében.
Ennek érdekében szükséges, hogy a kérelmező képes legyen:
a)
hatékonyan kommunikálni olyan helyzetekben is, amikor partnerének csak a hangját hallja (telefonon/rádiótelefonon), és olyan helyzetekben is, amikor szemtől szemben beszél vele;
b)
pontos, érthető kommunikációt folytatni általános, konkrét és munkával kapcsolatos témákban;
c)
megfelelő kommunikációs stratégiákat alkalmazni az üzenetváltásokban, valamint felismerni és megoldani a félreértéseket köznapi és munkahelyzetekben;
d)
viszonylag könnyen kezelni azokat a nyelvi kihívásokat, amelyek a mindennapi munka és a megszokott kommunikációs feladatok végzése során adódó bonyolult vagy váratlan helyzetekből fakadnak; valamint
e)
olyan dialektust vagy akcentust használni, amely a légiközlekedési közösség számára érthető.
4. A nyelvismereti szintet a III. mellékletben foglalt nyelvismereti értékelő táblázattal összhangban kell meghatározni.
5. A (3) bekezdéstől eltérve, az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a léginavigációs szolgáltató előírhatja a III. melléklet szerinti nyelvismereti értékelés „kibővített” szintjét (ötös szint), amennyiben a szóban forgó jogosítás vagy kiterjesztés operatív körülményei kényszerítő erejű repülésbiztonsági okokból megkövetelik a magasabb szintet. Az előírásnak megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és átláthatónak kell lennie, illetve szükséges, hogy a magasabb szintű nyelvismeretet megkövetelő léginavigációs szolgálat tárgyszerűen megindokolja, az illetékes hatóság pedig jóváhagyja azt.
6. A kérelmező nyelvismeretének hivatalos értékelését rendszeres időközönként el kell végezni.
A III. melléklet szerinti „szakértői” nyelvismereti szintet (hatos szint) teljesítő kérelmezők kivételével az engedélyesek nyelvi kiterjesztésének meghosszabbítható érvényességi ideje:
a)
három év, ha az elért szint a III. melléklet szerinti „operatív” szint (négyes szint), vagy
b)
hat év, ha az elért szint a III. melléklet szerinti „kibővített” szint (ötös szint).
7. A nyelvismeret elismerése tanúsítvány kiadása révén történik az illetékes hatóság által jóváhagyott átlátható és tárgyszerű értékelési eljárást követően.
14. cikk
Oktatói kiterjesztés
1. Az oktatói kiterjesztéssel rendelkezők jogosultak az érvényes munkahelyi kiterjesztés által lefedett területen működő munkahelyi gyakorlati oktatói és felügyeleti feladatok ellátására.
2. Szükséges, hogy az oktatói kiterjesztést kérelmező:
a)
rendelkezzen légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedéllyel;
b)
gyakorolja a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyben foglalt jogosultságokat a kérelem benyújtását közvetlenül megelőző legalább egy év során, vagy olyan hosszabb időtartamon keresztül, amelyet az illetékes hatóság határozott meg azoknak a jogosításoknak és kiterjesztéseknek a figyelembevételével, amelyekre a munkahelyi gyakorlati oktatás vonatkozik; valamint
c)
teljesítsen sikeresen egy olyan jóváhagyott munkahelyi gyakorlati oktatói tanfolyamot, amely során megfelelő vizsgák révén értékelték a szükséges szakismereteket és pedagógiai készségeket.
3. Az oktatói kiterjesztés meghosszabbítható érvényességi ideje három év.
III. FEJEZET
ORVOSI MINŐSÍTÉS
15. cikk
Orvosi minősítések kérelmezése és kiadása
1. Az orvosi minősítések kiadására, újraérvényesítésére és megújítására irányuló kérelmeket az illetékes hatósághoz kell benyújtani az általa megállapított eljárás keretében.
2. Az orvosi minősítést az illetékes hatóság illetékes egészségügyi szerve vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott repülőorvostan szakorvos vagy repülőorvostani központ adja ki.
3. Az orvosi minősítés kiadása megfelel a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény I. mellékletében foglalt rendelkezéseknek, valamint az Eurocontrol által a légiforgalmi irányítók európai 3. osztályú repülő-egészségügyi alkalmassági minősítésére vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
4. Az illetékes hatóságok gondoskodnak olyan hatékony felülvizsgálati vagy fellebbezési eljárások kidolgozásáról, amelyekben megfelelő módon biztosított független egészségügyi szakértők részvétele.
16. cikk
Az orvosi minősítések érvényessége
1. Az orvosi minősítések érvényességi ideje:
a)
24 hónap, ha a légiforgalmi irányító még nem töltötte be 40. életévét;
b)
12 hónap a légiforgalmi irányító 40. életéve után.
2. A fenti érvényességi időket az orvosi minősítés első kiadása vagy megújítása esetén az orvosi vizsgálat időpontjától, míg újraérvényesítés esetén az előző orvosi minősítés lejárati időpontjától kell számítani.
3. Az orvosi minősítés újraérvényesítéséhez szükséges vizsgálatok legkorábban 45 nappal a minősítés lejárati időpontja előtt végezhetők el.
4. Ha a légiforgalmi irányító az orvosi minősítés lejáratának időpontjáig nem veti alá magát az újraérvényesítést szolgáló orvosi vizsgálatnak, szükségessé válik a minősítés megújítását célzó vizsgálat.
5. Az orvosi minősítés a minősítés jogosultja egészségi állapotának függvényében bármikor korlátozható, felfüggeszthető vagy visszavonható.
17. cikk
Csökkent egészségügyi alkalmasság
1. A szakszolgálati engedély birtokosa:
a)
nem gyakorolhatja a szakszolgálati engedélyéből fakadó jogosultságokat, ha tudomása van egészségügyi alkalmasságának bárminemű csökkenéséről, amely miatt esetleg nem képes biztonságosan ellátni a szóban forgó jogosultságokból fakadó feladatait;
b)
értesíti az érintett léginavigációs szolgáltatókat, ha tudomására jutott egészségügyi alkalmasságának bárminemű csökkenése, vagy bármely olyan pszichotróp anyag vagy gyógyszer hatása alatt áll, amely miatt esetleg nem képes biztonságos módon ellátni a szakszolgálati engedélyben foglalt jogosultságokból fakadó feladatait.
2. A léginavigációs szolgáltatók eljárásokat dolgoznak ki az egészségügyi alkalmasság csökkenésével járó operatív hatások kezelésére, és tájékoztatják az illetékes hatóságot, ha valamely légiforgalmi irányító egészségügyi szempontból alkalmatlannak bizonyult.
3. A (2) bekezdésben említett eljárásokat az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia.
IV. FEJEZET
A KÉPZÉSI SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
18. cikk
A képzési szervezetek tanúsítása
1. A képzési szervezetek tanúsítása iránti kérelmeket az illetékes hatósághoz kell benyújtani az általa megállapított eljárás keretében.
2. A képzési szervezeteknek igazolniuk kell, hogy olyan személyzettel és felszereltséggel rendelkeznek, valamint olyan környezetben működnek, amely alkalmas a gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély vagy a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély megszerzéséhez, illetve megtartásához szükséges képzés nyújtására.
3. A képzési szervezeteknek az illetékes hatóságok által meghatalmazott bármely személy számára hozzáférést kell biztosítaniuk az érintett helyiségekhez annak érdekében, hogy az megvizsgálhassa a vonatkozó nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat és az illetékes hatóság feladatainak végrehajtásához szükséges egyéb anyagokat.
19. cikk
A képzési szervezetek irányítási rendszere
A képzési szervezetek:
a)
hatékony irányítási rendszerrel és elegendő, megfelelő szakképesítéssel és gyakorlattal rendelkező személyzettel rendelkeznek az ebben a rendeletben meghatározott előírások szerinti képzés nyújtásához;
b)
egyértelműen meghatározzák a biztonsági felelősségi köröket a jóváhagyott képzési szervezet egészére nézve, ideértve a felső vezetés közvetlen felelősségét is;
c)
rendelkeznek a kínált képzéstípusnak megfelelő, szükséges felszereléssel, berendezéssel és helyiségekkel;
d)
bizonyítékot szolgáltatnak az irányítási rendszer részeként alkalmazott minőségirányítási rendszerről, amely az azon rendszereknek és eljárásoknak való megfelelést, illetve azon rendszerek és eljárások megfelelőségét ellenőrzi, amelyek biztosítják, hogy a nyújtott képzési szolgáltatások teljesítik az ebben a rendeletben meghatározott követelményeket;
e)
rendelkeznek olyan nyilvántartási rendszerrel, amely lehetővé teszi a szakszerű tárolást és a vonatkozó tevékenységek megbízható nyomon követését;
f)
bizonyítják, hogy elegendő pénzügyi eszköz áll rendelkezésükre a képzésnek az ebben a rendeletben meghatározott előírások szerinti biztosításához, valamint hogy a tevékenységek - a biztosított képzés jellegével összhangban - elegendő biztosítási fedezettel rendelkeznek.
20. cikk
A képzési tanfolyamokra, kezdő és munkahelyi képzési tervekre és munkahelyi szaktudás-értékelő rendszerekre vonatkozó követelmények
1. A képzési szervezetek az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják a képzési tanfolyamok és - adott esetben - a munkahelyi képzési tervek, illetve a munkahelyi szaktudás-értékelő rendszerek tartalmára, szervezésére és időtartamára vonatkozó részletek kidolgozása során felhasználandó módszertant.
2. Ennek magában kell foglalnia a vizsgák vagy értékelések megszervezésének módját is. A kezdő képzésre, köztük a szimulátoros képzésre vonatkozó vizsgák esetében részletesen fel kell tüntetni a vizsgáztatók és értékelők szakképesítését.
V. FEJEZET
AZ ILLETÉKES HATÓSÁGRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
21. cikk
Az illetékes hatóság függetlensége
1. Az illetékes hatóságoknak függetleneknek kell lenniük a léginavigációs szolgáltatóktól és a képzési szervezetektől. Ezt a függetlenséget az illetékes hatóságok, illetve az említett szolgáltatók és szervezetek közötti, legalább funkcionális szinten megvalósított megfelelő szétválasztással kell elérni. A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok hatásköreiket pártatlan és átlátható módon gyakorolják.
2. A tagállamok értesítik az Ügynökséget illetékes hatóságaik nevéről és címéről, valamint ezek mindenkori változásairól.
22. cikk
Az illetékes hatóság feladatai
1. A légiforgalmi irányítók munkájának magas biztonsági fokon való végzéséhez elengedhetetlen alkalmassági szintek biztosítása érdekében az illetékes hatóság felügyeli és figyelemmel kíséri a képzési tevékenységeket.
2. Az illetékes hatóság feladatai a következőket foglalják magukban:
a)
azon szakszolgálati engedélyek, jogosítások és kiterjesztések kiadása és visszavonása, amelyek esetében a vonatkozó képzésre és értékelésre az illetékes hatóság felelősségi körében került sor;
b)
azon jogosítások és kiterjesztések újraérvényesítése, megújítása és felfüggesztése, amelyek esetében az általuk biztosított jogosultságok gyakorlása az illetékes hatóság felelősségi körébe tartozik;
c)
a képzési szervezetek tanúsítása;
d)
a képzési tanfolyamok, munkahelyi képzési tervek és munkahelyi szaktudás-értékelő rendszerek jóváhagyása;
e)
a vizsgáztatók, illetve szaktudás-értékelők jóváhagyása;
f)
a képzési rendszerek ellenőrzése és auditálása;
g)
a megfelelő fellebbezési és értesítési mechanizmusok kidolgozása;
h)
a „kibővített” nyelvismereti szint (ötös szint) szükségességének jóváhagyása, összhangban a 13. cikk (5) bekezdésével;
i)
A 17. cikk (3) bekezdése szerinti, az egészségügyi alkalmasság csökkenésével kapcsolatos eljárások jóváhagyása.
23. cikk
Szakszolgálati engedélyek, jogosítások, kiterjesztések és minősítések kiadása és érvényességének megtartása
1. Az illetékes hatóság eljárásokat dolgoz ki a szakszolgálati engedélyek, a kapcsolódó jogosítások, kiterjesztések és orvosi minősítések kérelmezésére, kiadására, megújítására és újraérvényesítésére.
2. Kérelem beérkezése esetén az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy a kérelmező megfelel-e az e rendelet szerinti követelményeknek.
3. Miután meggyőződött arról, hogy a kérelmező megfelel az e rendeletben foglalt követelményeknek, az illetékes hatóság kiadja, megújítja vagy újraérvényesíti az adott szakszolgálati engedélyt, kapcsolódó jogosítást, kiterjesztést vagy orvosi minősítést.
4. Az illetékes hatóság által kiadott szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell az I. mellékletben meghatározott adatokat.
5. Amennyiben a szakszolgálati engedélyt nem angol nyelven adták ki, annak tartalmaznia kell az I. melléklet szerinti adatok angol nyelvű fordítását.
24. cikk
A szaktudás értékelése
1. Az illetékes hatóságok jóváhagyják azon szakszolgálati engedélyeseket, akik a szakszolgálati munkahelyi képzések és továbbképzések során vizsgáztatóként vagy szaktudás-értékelőként járhatnak el.
2. A jóváhagyás meghosszabbítható érvényességi ideje három év.
25. cikk
Nyilvántartás
Az illetékes hatóságok nyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza a felelősségi körükbe tartozó szakszolgálati engedélyesek kompetenciáira és a kiterjesztések érvényességi időpontjaira vonatkozó adatokat.
26. cikk
Információcsere
Az illetékes hatóságok - a 216/2008/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése szerinti bizalmassági elv kellő figyelembevételével - megfelelő információcserét folytatnak és kölcsönös segítséget nyújtanak egymásnak e rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében, különösen a légiforgalmi irányítók Európai Unión belüli szabad mozgását érintő esetekben.
27. cikk
A képzési szervezetek tanúsítási eljárása
1. Az illetékes hatóságok eljárásokat dolgoznak ki a képzési szervezetek tanúsítványainak kérelmezésére, kiadására és érvényességének megtartására.
2. Az illetékes hatóságok a tanúsítványt abban az esetben adják ki, ha a kérelmet benyújtó képzési szervezet megfelel az IV. fejezetben meghatározott követelményeknek.
3. A tanúsítvány kiadható az egyes képzéstípusokra vonatkozóan, vagy egyéb léginavigációs szolgáltatásokkal kombinálva, utóbbi esetben a képzéstípust és a léginavigációs szolgáltatás típusát szolgáltatáscsoportként kell tanúsítani.
4. A tanúsítványon fel kell tüntetni a IV. mellékletben foglalt adatokat.
28. cikk
A képzési szervezetek tevékenységeinek figyelemmel kísérése; végrehajtási intézkedések
1. Az illetékes hatóságok ellenőrzik a képzési szervezet tanúsítványához kapcsolódó követelményeknek és feltételeknek való megfelelést.
2. Az ebben a rendeletben meghatározott normáknak való hatékony megfelelés biztosítása céljából az illetékes hatóságok rendszeresen auditálják a képzési szervezeteket.
3. A rendszeres auditáláson túlmenően az illetékes hatóságok bejelentés nélkül is végezhetnek vizsgálatokat az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés ellenőrzése érdekében.
4. Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a képzési szervezet tanúsítványának tulajdonosa már nem teljesíti a tanúsítványához kapcsolódó követelményeket vagy feltételeket, megfelelő végrehajtási intézkedéseket tesz, amelyek kiterjedhetnek a tanúsítvány visszavonására is.
5. Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban kiadott tanúsítványokat kölcsönösen el kell ismerni.
29. cikk
Az engedélyek elismerése
1. A tagállamok elismerik az e rendelet rendelkezéseivel összhangban más tagállamok által kiadott szakszolgálati engedélyeket és gyakornoki szakszolgálati engedélyeket, valamint azok kapcsolódó jogosításait, jogosításkiterjesztéseit és nyelvi kiterjesztéseit, továbbá a kapcsolódó orvosi minősítéseket.
Ugyanakkor amennyiben valamely tagállam a 9. cikk (3) bekezdésében alsó korhatárként előírt 21 évnél alacsonyabb korhatárt határozott meg, a légiforgalmi szakszolgálati engedélyből fakadó jogosultságok gyakorlásának az engedélyt kiadó tagállam területére kell korlátozódnia mindaddig, amíg az engedélyes el nem éri 21. életévét.
Amennyiben az engedélyes a szakszolgálati engedélyéből fakadó jogosultságokat nem a kiadás helye szerinti tagállamban gyakorolja, jogosult szakszolgálati engedélyét - minden további feltétel nélkül - a jogosultságok gyakorlásának helye szerinti tagállam által kiadott szakszolgálati engedélyre cserélni.
A munkahelyi kiterjesztés megadásához az illetékes hatóság megköveteli, hogy a kérelmező teljesítse az adott kiterjesztéshez kapcsolódó speciális feltételeket, a szakszolgálati egység, szektor vagy beosztás pontos megnevezésével. A munkahelyi képzési terv kidolgozása során a képzési szervezet megfelelően figyelembe veszi a kérelmező megszerzett szakismereteit és gyakorlati tapasztalatát.
2. Az illetékes hatóság a kérelmező számára javasolt képzést tartalmazó munkahelyi képzési tervet jóváhagyja vagy elutasítja, legkésőbb a bizonyítékok bemutatását követő hat héten belül, függetlenül az esetleges fellebbezés miatti késedelemtől. Az illetékes hatóság biztosítja a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvének érvényesülését.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
30. cikk
Az alapvető követelményeknek való megfelelés
Az Ügynökségnek értékelnie kell a légiforgalmi irányítók e rendeletben meghatározott engedélyezési rendszerét, valamint az „átfogó légiközlekedési rendszerszemlélet” megvalósításához és a 216/2008/EK rendelet Vb. melléklete szerinti alapvető követelményeknek való teljes megfeleléshez szükséges további javító intézkedések lehetőségét, hogy olyan véleményt terjeszthessen a Bizottság elé, amely magában foglalja ennek a rendeletnek az esetleges módosításait is.
31. cikk
Eltérések
1. E rendelet 11. cikkétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek a 2006/23/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdésének alapján nemzeti jogosításkiterjesztéseket dolgoztak ki, tovább alkalmazhatják e rendelet hatálybalépésekor hatályban lévő nemzeti jogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit.
2. E rendelet 12. cikkétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek a 2006/23/EK irányelv 10. cikke alapján előírták, hogy a munkahelyi kiterjesztésből fakadó jogosultságokat a szakszolgálati engedélyes csak egy meghatározott korhatár alatt gyakorolhatja, tovább alkalmazhatják az e rendelet hatálybalépésekor hatályban lévő nemzeti jogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit.
3. Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy alkalmazza az (1) és (2) bekezdés szerinti eltéréseket, értesíti erről a Bizottságot és az Ügynökséget.
32. cikk
Átmeneti rendelkezések
1. E rendelet II. mellékletének A. részétől eltérve, a képzési szervezetek az e rendelet hatálybalépését követő egy éven át továbbra is alkalmazhatják a „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” (a légiforgalmi irányítók alapképzése közös törzsanyagának tartalmára vonatkozó előírás) 2004. december 10-i kiadásán alapuló képzési terveiket.
2. Az e rendelet hatálybalépésekor a 2006/23/EK irányelv rendelkezésein alapuló nemzeti jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kiadott szakszolgálati engedélyeket, jogosításokat, kiterjesztéseket, orvosi minősítéseket és a képzési szervezetek tanúsítványait úgy kell tekinteni, hogy azokat e rendeletnek megfelelően állították ki.
3. Azon kérelmezőknek, akik szakszolgálati engedélyre, jogosításra, kiterjesztésre, orvosi minősítésre vagy képzési szervezet tanúsítására irányuló kérelmüket e rendelet hatálybalépése előtt nyújtották be, és részükre még nem adtak ki szakszolgálati engedélyt, jogosítást, kiterjesztést, orvosi minősítést vagy képzési szervezetre vonatkozó tanúsítást, a szakszolgálati engedély, jogosítás, kiterjesztés, orvosi minősítés vagy a képzési szervezetre vonatkozó tanúsítvány kiadását megelőzően igazolniuk kell az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelést.
4. Ha e rendelet hatálybalépése előtt valamely tagállam illetékes hatóságához tanúsítvány kiadása iránti kérelmet nyújtott be egy olyan képzési szervezet, amelynek illetékes hatósága - a 4. cikkel összhangban - az Ügynökség, akkor a szóban forgó hatóság az Ügynökséggel együttműködve véglegesíti a tanúsítási eljárást, és a tanúsítvány kiadásakor továbbítja az aktát az Ügynökség részére.
5. Ha valamely tagállam illetékes hatóságának felelősségi körébe tartozott egy olyan képzési szervezet biztonsági felügyelete, amelynek illetékes hatósága - a 4. cikkel összhangban - az Ügynökség, akkor a szóban forgó hatóság e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül az Ügynökségre ruházza át az említett szervezet feletti biztonsági felügyeleti funkciót.
33. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 10-én.