NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 749/2011
ze dne 29. července 2011,
kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (1), a zejména čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. c), čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 20 odst. 10 a 11, čl. 41 odst. 3 první a třetí pododstavec, čl. 42 odst. 2 a čl. 45 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty s cílem zabraňovat rizikům pro zdraví lidí a zvířat, která v souvislosti s těmito produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Nařízení rovněž obsahuje ustanovení pro stanovení konečného bodu výrobního řetězce určitých získaných produktů, po kterém se na ně už nevztahují požadavky uvedeného nařízení.
(2)
Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (2), stanoví prováděcí pravidla pro nařízení (ES) č. 1069/2009, včetně pravidel pro stanovení konečných bodů pro určité získané produkty.
(3)
Dánsko předložilo žádost o stanovení konečného bodu pro rybí tuk, který se používá k výrobě léčivých přípravků. Protože se tento rybí tuk získává z materiálu kategorie 3 a zpracovává se za přísných podmínek, měl by se pro tento tuk stanovit konečný bod. Článek 3 nařízení (EU) č. 142/2011 a příloha XIII uvedeného nařízení by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(4)
Nařízení (EU) č. 142/2011 převzalo ustanovení zavedená k provedení nařízení (ES) č. 1774/2002 a rozhodnutí Komise 2003/324/ES (3), jimiž se zejména umožňuje Estonsku, Lotyšsku a Finsku krmení některých kožešinových zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, které byly získány z těl zvířat téhož druhu nebo z jejich částí, zejména lišek. Příloha II by měla být změněna tak, aby se umožnilo krmení obou běžně chovaných druhů, tj. lišky obecné (Vulpes vulpes), která je v současnosti uvedená na seznamu, a lišky polární (Alopex lagopus) tímto materiálem, protože rozhodnutí 2003/324/ES bylo zrušeno nařízením (EU) č. 142/2011.
(5)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví některá pravidla pro tlakovou sterilizaci a prováděcí opatření, která se mají přijmout pro další zpracovatelské metody, které se musí uplatnit pro vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, aby při použití nebo neškodném odstraňování těchto produktů nevznikla rizika nepřijatelná pro zdraví lidí a zvířat. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 standardní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.
(6)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 umožňuje neškodné odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů alternativními metodami, pokud byly tyto metody povoleny na základě posouzení jejich schopnosti snižovat rizika pro zdraví lidí a zvířat na míru, která je pro příslušnou kategorii produktů živočišného původu alespoň rovnocenná standardním zpracovatelským metodám. Nařízení (ES) č. 1069/2009 také stanoví, že má být přijat standardní formát žádostí o alternativní metody. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 alternativní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.
(7)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijal s ohledem na takové alternativní metody tři stanoviska: vědecké stanovisko přijaté dne 21. ledna 2009 k projektu zkoumání alternativ k systémům likvidace kadáverů použitím kontejnerového systému (4) (dále jen „kontejnerový systém“), vědecké stanovisko přijaté dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem (5) a vědecké stanovisko přijaté dne 22. září 2010 k žádosti společnosti Neste Oil o novou alternativní metodu neškodného odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu (6).
(8)
Projekt kontejnerového systému navrhuje hydrolýzu kadáverů prasat a dalších vedlejších produktů živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství, která se uskutečňuje v uzavřeném kontejneru na území hospodářství. Po určité době se získané hydrolyzované materiály neškodně odstraňují, a to přednostně spalováním nebo zpracováním v souladu s hygienickými pravidly pro vedlejší produkty živočišného původu.
(9)
Projekt kontejnerového systému dále navrhuje druhou možnost, kdy se kadávery prasat a další vedlejší produkty živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství před jejich neškodným odstraněním drtí a následně pasterizují.
(10)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 21. ledna 2009 ke kontejnerovému systému dospěl k závěru, že poskytnuté informace nejsou dostačujícím podkladem pro to, aby mohla být tato druhá možnost považována za bezpečný způsob neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu z prasat. Pokud jde o první možnost založenou na hydrolýze, úřad EFSA také nebyl schopen předložit konečné posouzení. Uvedl však, že by hydrolyzovaný materiál neměl představovat další riziko, pokud by se dále zpracovával v souladu s hygienickými předpisy pro materiály kategorie 2.
(11)
Proto by se měla hydrolýza vedlejších produktů živočišného původu na území hospodářství povolit za podmínek, které brání přenosu onemocnění přenosných na člověka nebo na zvířata a které nemají nepříznivý účinek na životní prostředí. Zejména by se měla hydrolýza, jako třetí možnost, provádět v uzavřeném a nepropustném kontejneru, který je oddělený od hospodářských zvířat na stejném území. Protože však metoda hydrolýzy není zpracovatelskou metodou, neměly by se na ni vztahovat zvláštní podmínky pro zpracování vedlejších produktů živočišného původu v těchto zařízeních. Kontejner by se měl pravidelně a pod úředním dohledem kontrolovat na nepřítomnost koroze, aby se zabránilo úniku materiálů do země.
(12)
Schopnost metody hydrolýzy snížit možná zdravotní rizika se ještě neprokázala. Proto by se měla zakázat každá manipulace s hydrolyzovaným materiálem nebo jeho použití mimo spalování a spoluspalování, po předchozím zpracování nebo bez něj, nebo neškodné odstraňování na povolené skládce, kompostování nebo přeměna na bioplyn, pokud každé ze tří posledně uvedených možností předchází tlaková sterilizace.
(13)
Španělsko, Irsko, Lotyšsko, Portugalsko a Spojené království vyjádřily zájem o to, aby se jejich provozovatelům povolila metoda hydrolýzy. Příslušné orgány uvedených členských států potvrdily, že se u těchto provozovatelů mají uskutečnit přísné kontroly, aby se zabránilo možným zdravotním rizikům.
(14)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem dospěl k závěru, že by se navrhované smíchání vápna s hnojem mohlo považovat za bezpečný postup inaktivace příslušných bakteriálních a virových patogenních původců s ohledem na zamýšlenou aplikaci získaného produktu, tedy uvedené směsi vápna s hnojem, na půdu. Protože použití prokázalo účinnost postupu jenom při použití konkrétního míchacího zařízení, úřad EFSA doporučil, aby se v případě, že je pro postup použito odlišné míchací zařízení, provedlo na základě měření pH, času a teploty ověření, které by mělo prokázat, že použitím odlišného míchacího zařízení je dosaženo rovnocenné inaktivace patogenních původců.
(15)
Ověření podle uvedených zásad by se mělo provést v případě, že je nehašené vápno (CaO), které bylo použito pro postup posouzený úřadem EFSA, nahrazeno dolomitickým vápnem (CaOMgO).
(16)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 22. září 2010 ke katalytickému procesu sestávajícímu z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv dospěl k závěru, že proces lze považovat za bezpečný, pokud se tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 2 a kategorie 3 použijí jako výchozí materiály a současně se uvedené tavené/škvařené tuky zpracují v souladu se standardními metodami zpracování vedlejších produktů živočišného původu. Na základě předložených důkazů však nebylo možné rozhodnout, zda dokáže tento postup také zmírnit možná rizika TSE, která mohou představovat tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 1. Proto by se měl katalytický proces sestávající z několika kroků povolit v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 2 a kategorie 3, ale měl by se zamítnout v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1. Přestože takové zamítnutí nebrání žadateli předložit úřadu EFSA další důkazy pro nové posouzení, používání tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1 pro uvedený proces by mělo být až do takového posouzení zakázané.
(17)
Příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být změněna s ohledem na závěry uvedených tří vědeckých stanovisek úřadu EFSA.
(18)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí prováděcích opatření týkajících se přeměny vedlejších produktů živočišného původu na bioplyn nebo kompost. Pokud se v zařízení na výrobu bioplynu nebo v zařízení na kompostování mísí vedlejší produkty živočišného původu s materiály neživočišného původu nebo s jinými materiály, na které se nevztahuje uvedené nařízení, měl by mít příslušný orgán možnost povolit odběr reprezentativních vzorků po pasterizaci a před smísením, aby se otestoval jejich soulad s mikrobiologickými kritérii. Odběr těchto vzorků by měl prokázat, že pasterizace vedlejších produktů živočišného původu zmírnila mikrobiologická rizika u vedlejších produktů živočišného původu určených k přeměně.
(19)
Příloha V nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(20)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí standardního formátu žádostí o alternativní metody používání nebo neškodného odstraňování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů. Uvedený formát mají používat zainteresované subjekty při předkládání žádosti o povolení takových metod.
(21)
Úřad EFSA přijal na žádost Komise dne 7. července 2010 vědecké stanovisko s prohlášením o technické pomoci s formátem žádostí o nové alternativní metody týkající se vedlejších produktů živočišného původu (7). V uvedeném prohlášení úřad EFSA zejména doporučuje dále vyjasnit informace, které by zainteresované subjekty měly uvést při předložení žádosti o nové alternativní metody.
(22)
S ohledem na doporučení v uvedeném vědeckém stanovisku by měl být standardní formát žádostí o nové alternativní metody uvedený v příloze VII nařízení (EU) č. 142/2011 změněn.
(23)
Protože obnovitelná paliva získaná katalytickým procesem sestávajícím z několika kroků je možno vyrobit i z dovezených tavených/škvařených tuků, měly by se vyjasnit požadavky na dovoz těchto tuků a podmínky uvedené ve veterinárním osvědčení, které musí doprovázet zásilky tavených/škvařených tuků v místě vstupu do Unie, kde se provádějí veterinární kontroly. Přílohy XIV a XV nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(24)
V souladu s tím by proto měl být změněn článek 3 a přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI.
(25)
Po vstupu tohoto nařízení v platnost by se mělo poskytnout přechodné období, aby se umožnil plynulý dovoz tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, do Unie, jak stanoví nařízení (EU) č. 142/2011 před změnami zavedenými tímto nařízením.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 142/2011 se mění takto:
1)
V článku 3 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
kožešinu, která splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole VIII přílohy XIII;
h)
rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků, který splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole XIII přílohy XIII;
i)
benzin a paliva, které splňují zvláštní požadavky na produkty katalytického procesu sestávajícího z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv stanovené v odst. 2 písm. c) oddílu 3 kapitoly IV přílohy IV.“
2)
Přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Během přechodného období do 31. ledna 2012 se budou pro dovoz do Unie dále přijímat zásilky tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, k nimž je přiloženo veterinární osvědčení, které bylo podepsáno a vyplněno v souladu se vzorem stanoveným v kapitole 10 (B) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011 před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud tato osvědčení byla vyplněna a podepsána před 30. listopadem 2011.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2011.
A BIZOTTSÁG 749/2011/EU RENDELETE
(2011. július 29.)
a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 142/2011/EU rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, 15. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, 15. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, 20. cikke (10) és (11) bekezdésére, 41. cikke (3) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 42. cikke (2) bekezdésére és 45. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1069/2009/EK rendelet az állati melléktermékekre és az azokból származó termékekre vonatkozóan köz- és állat-egészségügyi szabályokat határoz meg az ilyen termékekhez kapcsolódó köz- és állat-egészségügyi kockázatok megelőzése és minimálisra való csökkentése érdekében. Előírja továbbá, hogy meg kell határozni az egyes származó termékek előállítási láncában egy olyan végpontot, amelyen túl már nem vonatkoznak rájuk az említett rendelet előírásai.
(2)
A nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. február 25-i 142/2011/EU bizottsági rendelet (2) végrehajtási szabályokat határoz meg az 1069/2009/EK rendeletre, beleértve az az egyes származó termékek végpontjainak meghatározására vonatkozó szabályokat is.
(3)
Dánia a gyógyszergyártásra használt halolajra vonatkozó végpont meghatározására irányuló kérelmet nyújtott be. Mivel az ilyen halolaj 3. kategóriába tartozó anyagból származik és szigorú feltételek mellett történik a feldolgozása, végpontot kell meghatározni erre az olajra vonatkozóan. A 142/2011/EU rendelet 3. cikkét és XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(4)
A 142/2011/EU rendelet továbbvitt olyan rendelkezéseket, melyek az 1774/2002/EK rendelet és a 2003/324/EK bizottsági határozat (3) végrehajtása céljából kerültek bevezetésre, és lehetővé teszik különösen Észtország, Lettország és Finnország számára, hogy egyes prémes állatokat az e fajokhoz tartozó állatok testéből vagy annak részeiből származó feldolgozott állati fehérjével etessenek, különös tekintettel a rókákra. A II. mellékletet módosítani kell annak engedélyezése érdekében, hogy ezzel az anyaggal lehessen etetni - a rendszerint létesítményekben tartott - mindkét fajt, a jelenleg a jegyzékben szereplő vörös rókát (Vulpes vulpes) és a sarki rókát (Alopex lagopus), mivel a 2003/324/EK bizottsági határozat helyébe a 142/2011/EU rendelet lépett.
(5)
Az 1069/2009/EK rendelet bizonyos szabályokat állapít meg a nyomással történő sterilizálásra vonatkozóan, és végrehajtási intézkedések elfogadását írja elő más feldolgozási módszerek esetében, melyeket állati melléktermékekre vagy azokból származó termékekre kell alkalmazni, hogy ezáltal az ilyen termékek felhasználása vagy ártalmatlanítása ne jelentsen elfogadhatatlan mértékű köz- és állat-egészségügyi kockázatot. Ennek megfelelően a 142/2011/EU rendelet IV. melléklete szabvány feldolgozási módszereket határoz meg a feldolgozóüzemekre és bizonyos egyéb üzemekre és létesítményekre.
(6)
Az 1069/2009/EK rendelet lehetővé teszi az állati melléktermékek vagy az azokból származó termékek alternatív módszerekkel történő ártalmatlanítását vagy felhasználását, ha e módszerek engedélyezése annak értékelése alapján történt, hogy e módszerek képesek-e olyan mértékűre csökkenteni a köz- és állat-egészségügyi kockázatokat, amely a vonatkozó állati melléktermék-kategória esetében legalább egyenértékű a szabvány feldolgozási módszerekkel. Az 1069/2009/EK rendelet előírja továbbá, hogy meg kell állapodni az alternatív módszerek iránti kérelmek egységes formátumában. Ennek megfelelően a 142/2011/EU rendelet IV. melléklete alternatív feldolgozási módszereket határoz meg a feldolgozóüzemekre és bizonyos egyéb üzemekre és létesítményekre.
(7)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) az alábbi három véleményt fogadta el az ilyen alternatív módszerekre vonatkozóan: 2009. január 21-én elfogadott tudományos vélemény a tartályrendszert használó hasítotttest-megsemmisítő rendszerek alternatíváit tanulmányozó projektről (4) (tartályrendszer-projekt); 2010. július 8-án elfogadott tudományos vélemény a szilárd sertés- és baromfitrágya mésszel történő kezeléséről (5), valamint a 2010. szeptember 22-én elfogadott tudományos vélemény az állati melléktermékek ártalmatlanításának vagy felhasználásának új alternatív módszerére vonatkozó, a Neste Oil által benyújtott kérelemhez (6).
(8)
A tartályrendszer-projekt a sertéstetemek és a házisertésekből származó egyéb állati melléktermékek zárt konténerben való, a gazdaság területén történő hidrolízisét javasolja. Első lehetőségként meghatározott idő elteltével a hidrolízissel nyert termékeket égetés vagy feldolgozás útján ártalmatlanítani kell az állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályoknak megfelelően.
(9)
Második lehetőségként a tartályrendszer-projekt a sertéstetemek és a házisertésekből származó egyéb állati melléktermékek ártalmatlanítást megelőző aprítását, majd pasztőrözését javasolja.
(10)
2009. január 21-i, a tartályrendszer-projektről szóló véleményében az EFSA megállapította, hogy a szolgáltatott információk nem biztosítottak elegendő alapot ahhoz, hogy a második lehetőséget a sertésekből származó állati melléktermékek ártalmatlanítása biztonságos módszerének lehessen tekinteni. A hidrolízisen alapuló első lehetőséget illetően az EFSA nem tudott végső értékelést bemutatni. Az EFSA jelezte azonban, hogy a hidrolizált anyag nem jelent további kockázatot, ha a 2. kategóriába tartozó anyagokra vonatkozó egészségügyi szabályoknak megfelelően továbbfeldolgozásra kerül.
(11)
Emiatt engedélyezni kell az állati melléktermékek olyan feltételek mellett történő hidrolízisét a gazdaság területén, melyekkel megakadályozható az emberre vagy állatokra átvihető betegségek terjedése és a környezet károsítása. Harmadik lehetőségként a hidrolízisnek zárt, szivárgásmentes, az ugyanezen a területen lévő többi haszonállattól elkülönített tartályban kell végbemennie. Mivel azonban a hidrolízis-módszer nem számít feldolgozási módszernek, az ilyen üzemekben az állati mellékermékekre vonatkozó egyedi feltételek nem alkalmazandók. Az anyagok talajba szivárgásának megakadályozása érdekében hatósági felügyelet mellett rendszeresen ellenőrizni kell, hogy mutatkoznak-e a korrózió nyomai a tartályon.
(12)
Még nem bizonyított, hogy a hidrolízis-módszerrel csökkenthetők az esetleges egészségügyi kockázatok. Emiatt a hidrolizált anyag égetésen vagy együttégetésen kívüli, előzetes engedéllyel vagy anélkül történő bármilyen kezelése vagy felhasználása, vagy engedélyezett hulladéklerakóban való ártalmatlanítása, komposztálása vagy biogázzá való átalakítása tilos, és az utolsó három lehetőség mindegyikét nyomással történő sterilizálásnak kell megelőznie.
(13)
Spanyolország, Írország, Lettország, Portugália és az Egyesült Királyság jelezték érdekeltségüket, hogy engedélyezzék üzemeltetőiknek a hidrolízis-módszer alkalmazását. Az említett tagállamok illetékes hatóságai megerősítették, hogy szigorúan ellenőrizni kell az ilyen üzemeltetőket a lehetséges egészségügyi kockázatok megelőzése érdekében.
(14)
2010. július 8-i, a szilárd sertés- és baromfitrágya mésszel történő kezeléséről szóló véleményében az EFSA megállapította, hogy a származó termék - vagyis a mész és trágya keveréke - talajban történő, tervezett felhasználása tekintetében a mész trágyával javasolt keverése olyan biztonságos módszernek tekinthető, mellyel inaktiválhatók az érintett bakteriális és vírusos kórokozók. Mivel a kérelem csupán egy adott keverőkészülék használata esetében mutatta ki az eljárás hatékonyságát, az EFSA azt javasolta, hogy ha eltérő keverőkészüléket kell használni az eljáráshoz, akkor a pH-érték, az idő és a hőmérséklet mérése alapján validálást kell végezni annak bizonyítására, hogy az eltérő keverőkészülék használata esetén azonos mértékben inaktiválhatók a kórokozók.
(15)
Ezen elvek szerinti validálást kell végezni, ha az EFSA által vizsgált eljárás során használt égetett mészt (CaO) dolomitikus mésszel (CaOMgO) helyettesítik.
(16)
2010. szeptember 22-i, a megújuló üzemanyagok előállításához használt, többlépcsős katalitikus eljárásról szóló véleményében az EFSA megállapította, hogy az eljárás biztonságosnak tekinthető, ha a 2. és 3. kategóriába tartozó anyagokból származó kiolvasztott zsírokat kiindulási anyagként használják és az állati melléktermékekre vonatkozó szabvány feldolgozási módszereknek megfelelően kerülnek feldolgozásra. A bemutatott bizonyítékok alapján azonban nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy az eljárás az 1. kategóriába tartozó anyagokból származó kiolvasztott zsírok esetében a potenciális TSE-kockázatok csökkentésére is alkalmas. Emiatt a a 2. és 3. kategóriába tartozó anyagokból származó kiolvasztott zsírok esetében engedélyezni kell, az 1. kategóriába tartozó anyagokból származó kiolvasztott zsírok esetében viszont nem szabad engedélyezni a többlépcsős katalitikus eljárást. Az engedély megtagadása ugyan nem akadályozza a kérelmezőt abban, hogy egy új értékeléshez további bizonyítékokat nyújtson be az EFSA-nak, a vizsgálat lezártáig meg kell tiltani az 1. kategóriába tartozó anyagokból származó kiolvasztott zsírok felhasználását.
(17)
A 142/2011/EU rendelet IV. mellékletét az EFSA három tudományos véleménye következtetéseinek figyelembevétele érdekében módosítani kell.
(18)
Az 1069/2009/EK rendelet az állati melléktermékek biogázzá vagy komposzttá történő átalakítására irányuló végrehajtási intézkedések elfogadását írja elő. Ha állati melléktermékeket nem állati eredetű anyagokkal vagy az említett rendelet hatálya alá nem tartozó más anyagokkal kevernek össze egy biogáz- vagy komposztüzemben, az illetékes hatóság számára lehetővé kell tenni annak engedélyezését, hogy reprezentatív mintákat lehessen venni a pasztőrözést követően és a keverést megelőzően annak vizsgálatára, hogy a minták eleget tesznek-e a mikrobiológiai kritériumoknak. E mintavétellel kimutatható, hogy az állati melléktermékek pasztőrözése csökkentette-e a mikrobiológiai kockázatokat az átalakítandó állati melléktermékekben.
(19)
A 142/2011/EU rendelet V. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(20)
Az 1069/2009/EK rendelet előírja, hogy el kell fogadni az állati melléktermékek és az azokból származó termékek felhasználására vagy ártalmatlanítására vonatkozó alternatív módszerek iránti kérelmekre vonatkozó egységes formátumot. Ezt a formanyomtatványt kell használniuk az érdekelteknek, ha ilyen módszerek engedélyezése iránti kérelmet nyújtanak be.
(21)
A Bizottság kérésére az EFSA 2010. július 7-én tudományos véleményt fogadott el az állati melléktermékekre vonatkozó új alternatív módszerek iránti kérelmekhez használt formanyomtatványhoz nyújtandó technikai segítséggel kapcsolatos nyilatkozatról (7). A nyilatkozatban az EFSA különösen azon információk további pontosítását ajánlja, melyeket az érdekelteknek kell szolgáltatniuk, ha új alternatív módszer engedélyezése iránti kérelmet nyújtanak be.
(22)
E tudományos vélemény ajánlásait figyelembe véve módosítani kell az új alternatív módszerek engedélyezése iránti kérelemnek a 142/2011/EU rendelet VII. mellékletében meghatározott egységes formátumát.
(23)
Mivel a többlépcsős katalitikus eljárásból származó megújuló üzemanyagokat importált kiolvasztott zsírokból is elő lehet állítani, tisztázni kell az ilyen zsírokra vonatkozó behozatali követelményeket és a kiolvasztott zsírok szállítmányait kísérő, az állat-egészségügyi ellenőrzéseket végző uniós belépési ponton bemutatandó állat-egészségügyi bizonyítványban meghatározott feltételeket. A 142/2011/EU rendelet XIV. és XV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(24)
Így a 3. cikket, valamint a II., IV., V., VII., VIII., XI. és XIII-XVI. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.
(25)
Átmeneti időszakot szükséges biztosítani e rendelet hatálybalépését követően annak érdekében, hogy tovább folytatódhasson a nem emberi fogyasztásra szánt, a takarmányláncon kívüli bizonyos célokra felhasználandó kiolvasztott zsírok Unióba történő behozatala a 142/2011/EU rendelet e rendelettel bevezetett módosításokat megelőző változatának megfelelően.
(26)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 142/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:
(1)
A 3. cikk g) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„g)
prém, mely teljesíti az adott termékre vonatkozó végpontra a XIII. melléklet VIII. fejezetében meghatározott egyedi feltételeket;
h)
gyógyszergyártásra használt halolaj, mely teljesíti az adott termékre vonatkozó végpontra a XIII. melléklet XIII. fejezetében meghatározott egyedi feltételeket;
i)
benzin és üzemanyagok, melyek teljesítik a megújuló üzemanyagok előállításához használt, többlépcsős katalitikus eljárásra a IV. melléklet IV. fejezetének 3. szakasza 2. pontjának c) alpontjában meghatározott egyedi feltételeket.”
(2)
A II., IV., V., VII., VIII., XI. és a XIII-XVI. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Egy 2012. január 31-ig tartó átmeneti időszakban a nem emberi fogyasztásra szánt, a takarmányláncon kívüli bizonyos célokra felhasználandó kiolvasztott zsírok szállítmányainak - melyeket a 142/2011/EU rendelet XV. melléklete 10(B) fejezetében meghatározott minta szerinti, egy e rendelet hatálybalépése előtt aláírt és kitöltött állat-egészségügyi bizonyítvány kísér - Unióba való behozatalát továbbra is engedélyezni kell, amennyiben a bizonyítványokat 2011. november 30. előtt töltték ki és írták alá.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 29-én.