PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.
A BIZOTTSÁG 679/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. július 14.)
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1974/2006/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 91. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1698/2005/EK rendelet egységes jogi keretet hozott létre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) az Unió egészében nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra. Az említett jogi keret kiegészült az 1974/2006/EK bizottsági rendelettel (2) megállapított végrehajtási szabályokkal. A vidékfejlesztési programok végrehajtása során szerzett tapasztalatok és felmerült problémák fényében szükséges a szóban forgó rendelet egyes rendelkezéseit módosítani és bizonyos kiegészítő végrehajtási szabályokat bevezetni.
(2)
Az 1698/2005/EK rendelet 26. cikke szerint a mezőgazdasági üzemekben történő megújulóenergia-előállítást érintő műveletek kívül eshetnek a Szerződés 42. cikkének alkalmazási körén. A mezőgazdasági állami támogatási szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében indokolt különleges rendelkezést megállapítani a mezőgazdasági üzemekben történő megújulóenergia-előállításra irányuló beruházásokra.
(3)
Az 1974/2006/EK rendelet 27. cikkének (12) bekezdése értelmében az agrár-környezetvédelmi vagy állatjóléti kötelezettségvállalások kiigazításai megjelenhetnek a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formájában is. A következő programozási időszakkal való átfedés elkerülése végett indokolt az efféle kiigazítást azon támogatási időszak végére korlátozni, amelyikre a 2013. évi kifizetésekkel kapcsolatos kérelmek vonatkoznak.
(4)
Az 1698/2005/EK rendelet 47. cikke értelmében az erdőkörnyezetvédelmi kötelezettségvállalásokat általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen egy olyan helyzet, amelyben a megújított kötelezettségvállalások átfedésben vannak a következő programozási időszakkal, indokolt azt biztosítani, hogy a tagállamok lehetővé tehessék e kötelezettségvállalások azon támogatási időszak végéig történő meghosszabbítását, amelyikre a 2013. évi kifizetésekkel kapcsolatos kérelmek vonatkoznak.
(5)
Az 1698/2005/EK rendelet 62. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a helyi akciócsoportok döntéshozatali szintjén a gazdasági és szociális partnereknek, valamint a civil társadalom képviselőinek a helyi partnerségi együttműködés legalább 50 %-át kell alkotniuk. A tagállamoknak indokolt biztosítaniuk, hogy a helyi akciócsoportok a szavazás tekintetében is megfeleljenek ennek a minimális százalékaránynak annak érdekében, hogy a közszféra ne rendelkezzen döntéshozatali dominanciával. Ezenkívül azt is biztosítani kell, hogy a projekttámogatók ne gyakorolhassanak hatást a projektkiválasztási eljárásra. Ezért hatásos garanciát kell kialakítani az értékelés és a projektjavaslatokról szóló szavazás terén felmerülő érdekellentétek elkerülése érdekében. A megfelelő átláthatóság révén a döntéshozatal tisztaságát is indokolt biztosítani.
(6)
Az 1974/2006/EK rendelet 38. cikkének (2) bekezdése értelmében lehetőség nyílik a helyi akciócsoportok működési költségeire fordítandó előlegek kifizetésére. Beigazolódott, hogy a helyi akciócsoportok cash flow szükségleteinek való megfelelés érdekében indokolt meghosszabbítani az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének c) pontjában foglaltak szerint a készségek elsajátításával és a terület ösztönzésével kapcsolatos költségeket fedező előlegek kifizetésének lehetőségét.
(7)
Az 1974/2006/EK rendelet 44. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy konkrét intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági üzem állapotában bekövetkezett kisebb változás a már folyamatban lévő kötelezettségvállalást - a kedvezményezettnek a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelessége tekintetében - ne befolyásolja kedvezőtlenül, amennyiben a mezőgazdasági üzem egy részének átvevője nem vesz át valamely kötelezettséget. A jogbiztonság garantálása érdekében meg kell határozni, hogy mit értünk kisebb változás alatt olyan esetekben, amikor a mezőgazdasági üzem területe csökken.
(8)
Az 1974/2006/EK rendelet 46. cikke felülvizsgálati záradékot ír elő egyes intézkedések kiindulási pontját érintő kiigazítások esetében. A felülvizsgálati záradékot arra az esetre kell biztosítani, ha az öttől hét évig terjedő időtartamra vállalt új agrár-környezetvédelmi, állatjóléti vagy erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalások időtartama meghaladja a jelenlegi programozási időszak végét; a záradék célja, hogy elkerülhetők legyenek a jelenlegi programozási időszakot követő időszakra megállapított jogi és politikai kerettel kapcsolatos következetlenségek.
(9)
Az 1974/2006/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdése alkalmazásának tisztázása érdekében indokolt meghatározni, hogy a pénzügyi tervezési intézkedések esetében mi alapján alkalmazandó a társfinanszírozási mérték.
(10)
Az 1974/2006/EK rendelet IV. fejezete 1. szakaszának 3. alszakasza szerinti pénzügyi tervezési intézkedésekkel összefüggő garanciaalapokat illetően helyénvaló további részleteket megadni az ilyen beavatkozásokkal kapcsolatos művelet elszámolható költségeinek kiszámítási módszeréről, hogy biztosítható legyen az uniós források legeredményesebb felhasználása.
(11)
A vidékfejlesztés sajátosságainak - főként a támogatott műveletek kis méretének - elismerése mellett, a pénzügyi tervezési eszköz multiplikátor hatásának maximalizálása érdekében szükséges tisztázni a programozási időszakban a pénzügyi tervezési műveletre visszajuttatott források újrafelhasználását, valamint azt, hogy mi a különbség az említett újrafelhasználás és a vidékfejlesztési programra való jogosultság végső időpontját követő forrás-újrafelhasználás között.
(12)
Figyelembe véve néhány erdészeti beruházás jellegét és azt a tényt, hogy bizonyos esetekben a kifizetések területhez kötöttek, lehetőség nyílik az 1698/2005/EK rendelet 27. cikkében említett intézkedésre vonatkozó támogatás mértékének meghatározására használt számlalapú rendszer alternatívájaként irányadó költségszámítások alkalmazására. Az 1974/2006/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdését ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.
(13)
Az 1974/2006/EK rendelet 54. cikkének (1) bekezdése előírja azokat a feltételeket, amelyek szerint a természetbeni hozzájárulások elszámolható kiadásoknak tekinthetők. Jelenlegi formájában az 54. cikk (1) bekezdése szerint csak a természetbeni hozzájárulásokkal végrehajtott beruházási műveletek támogathatók. A tapasztalatok azt mutatták, hogy e feltétel túlságosan korlátozó az intézkedések hatékony végrehajtása szempontjából. Ezért indokolt biztosítani, hogy a természetbeni hozzájárulások valamennyi művelettípus tekintetében támogathatók legyenek.
(14)
Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikke számos szabályt állapít meg a beruházási műveletekre fordított, elszámolható kiadások meghatározása terén. Annak érdekében, hogy e cikk végrehajtása egyértelműbb legyen, a fizetési jogosultságok megszerzését kifejezetten ki kell zárni a támogathatósági körből. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy jellegüknél fogva a természeti katasztrófát követően a mezőgazdasági termelési potenciált helyettesítő beruházások elszámolható kiadásokat képeznek.
(15)
A folyamatban lévő pénzügyi válsággal összefüggésben az előlegek hatásának fokozása érdekében - figyelembe véve a regionális kormányoknak a vidékfejlesztési politika végrehajtásában betöltött különleges szerepét - indokolt az 1974/2006/EK rendelet 56. cikkében megállapított előlegfizetés lehetőségét a regionális hatóságokra is kiterjeszteni.
(16)
A jelenlegi gazdasági és pénzügyi válsággal összefüggésben a beruházási projektek végrehajtásának elősegítése érdekében az előlegfizetés maximális felső határát 50 %-ra emelték a 2009-ben és 2010-ben végzett beruházások esetében. A gazdasági és pénzügyi válság folyamatos negatív hatásainak figyelembevétele érdekében ezt a magasabb felső határt fenn kell tartani a programozási időszak végéig. A vidékfejlesztési programok 2010 vége és e rendelet hatálybalépése között történő végrehajtása tekintetében a folytonosság biztosítása érdekében indokolt a vonatkozó rendelkezést visszamenőleges hatállyal 2011. január 1-jétől alkalmazni.
(17)
A vidékfejlesztési projektek viszonylag kis méretének és az e projektek kapcsán az előlegfizetéshez szükséges bankgarancia megszerzésével járó nehézségek figyelembevétele érdekében olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik, hogy e garanciák a közhatóságok által kiadott írásos garanciákkal helyettesíthetők legyenek.
(18)
Az előleg legeredményesebb felhasználása érdekében célszerű, hogy az illetékes kifizető ügynökség illetékességébe tartozzon annak meghatározása, hogy mikor szabadíthatók fel a biztosítékok.
(19)
Az 1974/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(20)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1974/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A szöveg a következő 16a. cikkel egészül ki:
„16a. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 26. cikke alkalmazásában, amennyiben a mezőgazdasági üzemekben hőenergia és/vagy megújuló forrásokból villamos energia előállítására irányuló beruházásokra kerül sor, a megújuló energiát termelő üzemek csak abban az esetben jogosultak támogatásra, ha termelési kapacitásuk legfeljebb a mezőgazdasági üzem átlagos éves kombinált hőenergia- és villamosenergia-fogyasztásának megfelelő szintet éri el, beleértve a mezőgazdasági üzem háztartását is.
Amennyiben a mezőgazdasági üzemekben a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szerinti bioüzemanyag előállítására irányuló beruházásokra kerül sor, a megújuló energiát termelő üzemek csak abban az esetben jogosultak támogatásra, ha termelési kapacitásuk legfeljebb a mezőgazdasági üzem átlagos éves közlekedési célú üzemanyag-fogyasztásának megfelelő szintet éri el.
2.
A 27. cikk (12) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Az ilyen kiigazítások megjelenhetnek a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formájában is. A meghosszabbítás nem lépheti túl azon időszak végét, amelyre a 2013. évi kifizetéssel kapcsolatos kérelem vonatkozik.”
3.
A szöveg a következő 32a. cikkel egészül ki:
„32a. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 47. cikke alkalmazásában a tagállamok lehetővé tehetik az erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalások meghosszabbítását azon időszak végéig, amelyre a 2013. évi kifizetésekkel kapcsolatos kérelem vonatkozik.”
4.
A 37. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az 1698/2005/EK rendelet 62. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, a projekteknek a helyi akciócsoportok döntéshozó szerve általi projektkiválasztással kapcsolatos döntéseket szavazás útján hozzák, amelyben a gazdasági és szociális partnerek, valamint a civil társadalom képviselői a szóban forgó rendelet 62. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak értelmében a szavazatok legalább 50 %-át alkotják. Ami a projekt kiválasztásával kapcsolatos döntéshozatali folyamot illeti, be kell tartani a megfelelő szabályokat az átláthatóság biztosítása és az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek elkerülése érdekében.”
5.
A 38. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A tagállamok kérelemre előleget fizethetnek a helyi akciócsoportok számára. Az előleg összege nem haladhatja meg az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének c) pontjában említett költségekhez kapcsolódó állami támogatás 20 %-át, és kifizetésének feltétele az előleg összegének 110 %-át kitevő bankgarancia vagy azzal egyenértékű biztosíték letétbe helyezése. A garanciát legkésőbb a helyi fejlesztési stratégia lezárásakor fel kell szabadítani.
A 65/2011/EU bizottsági rendelet (4) 24. cikke (6) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazhatóak az első albekezdésben említett kifizetésekre.
6.
A 44. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„A mezőgazdasági üzem területében a kötelezettségvállalás által érintett terület legfeljebb 10 %-áig bekövetkezett csökkenés az első albekezdés alkalmazásában kis változásnak tekintendő.”
7.
A 46. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„Az 1698/2005/EK rendelet 39., 40. és 47. cikke értelmében 2012-től felülvizsgálati záradékot kell előírni az öt és hét év közötti időtartamra tett azon kötelezettségvállalások vonatkozásában, amelyek meghaladják a jelenlegi programozási időszak végét, hogy lehetővé váljon a következő programozási időszak jogi keretéhez való kiigazításuk. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy már 2011-ben bevezetnek ilyen felülvizsgálati záradékot. A második bekezdés alkalmazandó e bekezdéssel kapcsolatban is.”
8.
Az 52. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„52. cikk
(1) Az 51. cikkben említett pénzügyi tervezési intézkedések tekintetében a Bizottságnak az 1290/2005/EK rendelet 26. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett kiadásokat az ilyen alapok létrehozásával vagy az alapokhoz való hozzájárulással kapcsolatban fizetett összes kiadás teszi ki.
Az 1290/2005/EK rendelet 28. cikkével összhangban azonban az egyenlegfizetéskor és a vidékfejlesztési program lezárásakor az elszámolható kiadások az alábbiak összegét jelentik:
a)
minden egyes érintett alapból a vállalkozásokban végzett beruházásra folyósított bármely kifizetés, vagy bármely nyújtott garancia, beleértve a garanciaalap által garanciaként folyósított összegek;
b)
az elszámolható kezelési költségek.
A társfinanszírozás alkalmazandó mértékének meg kell felelnie az alap hozzájárulását élvező intézkedés társfinanszírozási mértékének. Amennyiben az alap különböző társfinanszírozási mértékekkel több intézkedéshez is hozzájárul, ezek a mértékek a vonatkozó elszámolható kiadások arányában alkalmazandók.
Az első albekezdés alapján ténylegesen kifizetett EMVA-hozzájárulás és a második albekezdés a), illetve b) pontja alapján elszámolható kiadások közötti különbséget a program végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolások keretében kell kiegyenlíteni. Ezeknek az elszámolásoknak tartalmazniuk kell a szükséges részletes pénzügyi információkat.
(2) Amennyiben az EMVA e rendelet 50. cikke értelmében társfinanszírozást biztosít a visszafizetendő beruházásokra garanciaalapokat tartalmazó műveletekhez, el kell végezni a várt veszteség megfelelő előzetes értékelését, figyelembe véve az érintett beruházástípus és piac tekintetében a hasonló műveletek terén folytatott jelenlegi piaci gyakorlatot. A várt veszteség értékelése felülvizsgálható, amennyiben azt az újabb piaci feltételek indokolják. Az értékelést a garanciák teljesítése érdekében lekötött forrásoknak kell tükrözniük.
(3) Az alapok segítségével végrehajtott beruházásokból megtérült vagy a garancia kifizetését követően megmaradt és a programozási időszakban a műveletre visszajuttatott forrásokat az alapnak e rendelet 51. cikkének (6) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás szerint vagy az éves elszámolások keretében kiegyenlítve újra fel kell használnia. A vidékfejlesztési program támogathatóságának végső határidejét követően az alapok segítségével végrehajtott beruházásokból megtérült vagy az összes garancia kifizetését követően megmaradt forrásokat az érintett tagállamok egyedi vállalkozások javára újból felhasználják.
A vidékfejlesztési programokból származó kifizetésekből az alapok javára keletkezett kamatot az első albekezdés szerint kell felhasználni.”
9.
Az 53. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Adott esetben az állandó költségek és az elmaradt jövedelemmel kapcsolatos általános feltevések alapján a tagállamok rögzíthetik az 1698/2005/EK rendelet 27., 31., 37-41. és 43-49. cikkében előírt támogatás szintjét.”
10.
Az 54 cikk (1) bekezdése első albekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
„Elszámolható kiadások lehetnek egy állami vagy magánkedvezményezett természetbeni hozzájárulásai, nevezetesen olyan áruk szolgáltatása vagy olyan szolgáltatások nyújtása, amelyek tekintetében nem történt számlákkal vagy azzal azonos bizonyító erejű dokumentumokkal alátámasztott készpénzes fizetés, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:”
11.
Az 55. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A mezőgazdasági beruházások esetében a mezőgazdasági termelői jogok, támogatási jogosultságok, állatok, egynyári növények megvásárlása, valamint ezen növények telepítése nem jogosult a beruházási támogatásra.
Az egyszerű helyettesítő beruházások nem jogosítanak támogatásra.
Az 1698/2005/EU rendelet 20. cikke b) pontjának vi. alpontja értelmében a természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása esetén azonban az állatok vásárlására és pótló beruházásokra fordított kiadások is jogosultak támogatásra.”
12.
Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„56. cikk
(1) A 65/2011/EK rendelet 24. cikkének (6) bekezdésétől eltérve, a tagállamok kérelemre előleget fizethetnek a beruházási támogatás kedvezményezettjeinek. Ha a kedvezményezett közintézmény, ez az előleg csak települési önkormányzatoknak és azok társulásainak, regionális hatóságoknak, valamint közjogi szerveknek adható.
(2) Az előleg összege nem haladhatja meg a beruházáshoz kapcsolódó közpénz-támogatás 50 %-át, és kifizetésének feltétele egy, az előleg összegének 110 %-ára szóló bankgarancia vagy azzal egyenértékű biztosíték beszerzése.
Egy hatóság által biztosítékként nyújtott pénzügyi eszköz egyenértékűnek tekintendő az első albekezdésben említett biztosítékkal, feltéve, hogy a hatóság vállalja az említett biztosíték által fedezett összeg kifizetését, amennyiben a kifizetett előlegre való jogosultság nem kerül megállapításra.
(3) A biztosítékot akkor lehet felszabadítani, ha az illetékes kifizető ügynökség megállapítja, hogy a beruházáshoz kapcsolódó állami támogatásnak megfelelő tényleges kiadás összege meghaladja az előleg összegét.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Az 1974/2006/EK rendelet 56. cikke (2) bekezdésének első albekezdése tekintetében az 1. cikk (12) bekezdése 2011. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 14-én.