ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. június 27.)
az SA.28356 (C 37/09) (korábbi N 226/09) sz. állami támogatásról - Habidite Alonsotegi
(az értesítés a C(2012) 4194. számú dokumentummal történt)
(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2013/198/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (1) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a C 37/09. (korábbi N 226/09.) számú támogatás vonatkozásában a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító bizottsági határozatra (2),
miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezések értelmében nyújtsák be észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A spanyol hatóságok 2009. április 15-én jogbiztonsági okokból bejelentettek két megállapodást, amelyet 2006. december 15-én kötöttek meg egyrészről a Bizkailur S.A. (a továbbiakban: Bizkailur) és a Diputación Foral de Bizkaia (a továbbiakban: a Diputación), és másrészről a magántulajdonban lévő Habidite Technologies País Vasco S.A. (a továbbiakban: Habidite), a Grupo Empresarial Afer S.L. (a továbbiakban: az Afer csoport) és a Habidite csoport között.
(2)
A bejelentett megállapodásokra vonatkozóan 2009. december 2-án a Bizottság a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalos vizsgálati eljárást indított (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (3). Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2010. március 12-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4).
(3)
A spanyol hatóságok nem nyújtottak be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan. A Habidite 2010. április 9-i levelében tette meg az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. Az észrevételeket a 2010. április 15-i levélben továbbították a spanyol hatóságoknak, amelyek 2010. május 12-i levelükben válaszoltak. Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban egyetlen harmadik fél sem nyújtott be észrevételeket.
(4)
A Habidite 2010. szeptember 6-án az 1049/2001/EK rendelet (5) alapján hozzáférést kért a spanyol hatóságoktól származó ügyiratokhoz. A Bizottság 2010. szeptember 10-én konzultált a spanyol hatóságokkal erről a kérelemről. A spanyol hatóságok szeptember 13-án azt válaszolták, hogy nem ellenzik a Habidite hozzáférését a kért dokumentumokhoz. A dokumentumokat 2010. október 7-én továbbították a Habidite számára.
(5)
A Bizottság 2010. június 28-i, illetve 2010. december 8-i levelében további információkat kért a spanyol hatóságoktól, amelyek erre 2010. július 26-án, illetve 2011. január 14-én válaszoltak.
(6)
A Habidite további észrevételeket és egyéb információkat szolgáltatott 2010. július 27-én, amelyekre a spanyol hatóságok 2011. november 3-án válaszoltak; 2011. április 6-án (ezeket 2011. április 13-án iktatták), amelyekre a spanyol hatóságok 2011. május 30-án válaszoltak (ezt 2011. június 6-án iktatták); valamint 2011. július 7-én. A Habidite kérésére a Bizottság szervezeti egységei 2011. február 3-án Brüsszelben találkoztak a Habidite képviselőivel.
II. ELŐZMÉNYEK
(7)
Az e határozat tárgyát képező két megállapodás 2006. december 15-én jött létre egyrészről a Bizkailur és a Diputación, másrészről a Habidite, az Afer csoport és a Habidite csoport között.
(8)
A Bizkailur a Diputación 100 %-os tulajdonában lévő vállalkozás, melynek társadalmi célkitűzése, hogy földterületeket vásároljon és tegyen alkalmassá ipari projektek és szociális lakások céljára Bizkaia tartományban. 2010 júniusában a Bizkailur más, hasonló tevékenységi körrel rendelkező állami vállalatokkal összeolvadt a jelenlegi Azpiegiturak S.A.U. vállalkozásba, amely a Diputación 100 %-os tulajdonában áll és ugyanilyen tevékenységeket folytat (6).
(9)
A Habidite csoporthoz tartozó más vállalkozásokkal együtt a Habidite a magántulajdonban lévő Afer csoport részét képezi, amelynek székhelye Ortuellában (Bizkaia tartomány) található (7). A bejelentés időpontjában az Afer csoport összesen 13 vállalkozást foglalt magában, amelyek az építőiparban és a rokoniparágakban működnek (8). Abban az időpontban az Afer csoport összes vállalkozása a […] (9) többségi tulajdonában állt. A Diputación és a Habidite szerint a bejelentett két megállapodás megkötésekor sem a Habidite, sem az Afer csoport nem minősült a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (10) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 9., 10. és 11. pontja értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(10)
A bejelentett megállapodásokat a Habidite által végrehajtandó beruházási projekt támogatása érdekében kötötték meg. A projekt célja, hogy épületelem-gyárat (a továbbiakban: a Habidite gyár) létesítsenek Alonsotegiben, amely Gran Bilbao megyében található település. Ez a megye a megállapodások megkötésekor a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében vett támogatott területnek minősült (11). A támogatott területen a Habidite gyár révén 1 100 új álláshelyet akartak létrehozni.
(11)
Az új gyárban az úgynevezett Habidite épületelemeket, vagyis olyan előregyártott épületelemeket akartak gyártani, amelyekből közvetlenül lakásokat és épületeket lehetne összeállítani. A Habidite épületelemeket a gépjárműiparban alkalmazotthoz hasonló összeszerelőgépsor-technológiával kívánták gyártani, hogy ezt követően elszállítsák a tervezett felhasználási helyre és ott közvetlenül összeszereljék. A terméket nem csupán az alkalmazott egyedi gyártástechnológia miatt tartották innovatívnak, hanem azért is, mert időt és erőforrásokat lehet megtakarítani a végtermék (épületek és lakások) összeszerelésekor, valamint energiamegtakarítást lehetővé tevő anyagokat lehet felhasználni. A vállalkozás e termékkel kapcsolatban több szabadalmi kérelmet is benyújtott (12).
(12)
A Diputación által benyújtott információk alapján a bejelentett két megállapodás aláírásakor az Alonsotegiben tervezett beruházási projekt becsült költségei 55 millió EUR-t tettek ki a következő megoszlásban:
Földterületek
4,8 millió EUR
Ipari épületek
22,5 millió EUR
Közművesítés
4,04 millió EUR
Berendezések
24,0 millió EUR
Összesen
55,34 millió EUR
(13)
A becslések szerint a tervezett Habidite gyár működésének első éveiben éves szinten 3 500 lakást állítana elő, a teljes termelési kapacitás elérésekor pedig 4 500-at.
(14)
A 2006. december 15-én megkötött, bejelentett megállapodások hátterének megértéséhez röviden bemutatjuk a Baszkföldön a szociális lakások biztosítására alkalmazandó jogi keretet.
(15)
A 2008-as válság kezdete előtt az ingatlanpiaci átlagárak ebben az autonóm közösségben Spanyolország többi részéhez képest magasabbak voltak, és ez a határozat időpontjáig nem változott. A baszkföldi hatóságok arra törekedtek, hogy támogatási, illetve részleges támogatási program keretén belül (támogatott lakások, illetve rögzített árú lakások) szociális lakáshoz juttassák a leginkább hátrányos helyzetű állampolgárokat. A szociális lakások e két kategóriájának jellemzőit a (16)-(19) preambulumbekezdés ismerteti.
(16)
A földterületekről és városrendezésről szóló 2/2006. törvény (13) (La Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, a továbbiakban: a 2/2006. regionális törvény) meghatározza a következőket:
a)
a támogatott, illetve a rögzített árú lakásokra a lakáscélú beépíthető belterület 40 %-át - lakástípusonként 20-20 %-ot - kell fenntartani (a 2/2006. regionális törvény 80. cikkének (2) bekezdése);
b)
a lehetőség szerint lakáscélú beépíthető külterület esetében 55 %-ot kell fenntartani a támogatott lakásokra és 20 %-ot a rögzített árú lakásokra (a 2/2006. regionális törvény 80. cikkének (3) bekezdése).
(17)
A részleges támogatási programba tartozó hivatalosan támogatott lakások (rögzített árú lakások) átmenetet képeznek a hivatalosan támogatott lakások és a piacon szabadon értékesíthető lakások között. A 2/2006. regionális törvény a rögzített árú lakások árának felső határát a támogatott lakások maximális árának legfeljebb 1,7-szeresében állapította meg. Bizkaia tartományban a támogatott lakások maximális árát a lakásügyi és szociális minisztérium (14)2004.8.1-jei rendelete alapján állapították meg. A rendelet kezdeti szabályozott árat határozott meg, amelyet ezt követően a spanyol statisztikai hivatal által meghatározott fogyasztói árindexnek megfelelően minden évben ki kell igazítani.
(18)
A Diputación szerint 2006-ban a bejelentett megállapodások megkötésekor a támogatott lakásokra vonatkozóan kiszámított és alkalmazandó maximális árak a következők voltak:
-
a 2004.8.1-jei rendelet I. mellékletében felsorolt önkormányzatok esetében 1 351,86 EUR/m2;
-
a 2004.8.1-jei rendelet II. mellékletében felsorolt önkormányzatok esetében 1 307,94 EUR/m2;
-
a többi önkormányzat esetében 1 181,54 EUR/m2;
-
a melléképületek (garázs/raktárhelyiség stb.) esetében 472,40 EUR/m2.
A rögzített árú lakások árának felső határát a fent említett árak legfeljebb 1,7-szeresében állapították meg.
(19)
A Diputación megállapítja, hogy amikor a Bizkailur megkötötte a Habidite-tel a bejelentett megállapodásokat, a Bizkailur a helyi önkormányzás alapjait szabályozó, 1985. április 2-i 7/1985 törvény (La Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, a továbbiakban: a 7/1985. törvény) (15) értelmében járt el, amely hatáskörrel ruházza fel az önkormányzatokat a helyi érdekű ügyek igazgatása, így többek között a szociális lakások biztosítása tekintetében (25. cikk). Az 1372/1986. királyi törvényrendelet (Real Decreto 1372/1986) 109. cikkének (2) bekezdése és a 7/1985. törvény (egységes szerkezetbe foglalt változat) 79. cikke alapján az önkormányzatok vagy ellenérték fejében, vagy díjmentesen a Bizkailurra ruházták át a szociális lakásokkal kapcsolatos célkitűzések megvalósításához szükséges eszközöket. A bejelentett megállapodások megkötésekor (2006. december 15-én) ezek a célkitűzések a 2004-2007 közötti időszakban Bizkaia tartományban a szociális lakások biztosításával kapcsolatos, a Diputación által 2004-ben elfogadott tervben szerepeltek: ez a Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (a továbbiakban: a Plan Foral). A Diputación szerint a Plan Foral azt irányozta elő, hogy a Bizkailur a 2004-2007 közötti időszakban a támogatási program keretén belül összesen 3 000 lakást fog biztosítani.
(20)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban 1. intézkedésként szereplő első megállapodás (a továbbiakban: a földterületekre vonatkozó megállapodás) értelmében a Diputación és a Bizkailur vállalta, hogy ez utóbbi Alonsotegi önkormányzatának Montealegre nevű ipari területén megvásárol egy 101 430 m2-es földterületet (81 600 m2 a gyár ipari céljaira, 5 300 m2 irodákra és 14 300 m2 egyéb ipari felhasználásra) és ipari célú használatra alkalmassá teszi. A megállapodás időtartama az aláírásától számított legfeljebb 24 hónap (a megállapodás második része 1. cikkének ii. pontja). A Bizkailur a megállapodás aláírásától számított 12 hónapon belül a Habidite-re ruházná át a földterületek tulajdonjogát (a megállapodás második része 1. cikkének iii. pontja) „minden díjtól, költségtől vagy hozzájárulástól mentesen”, „a Bizkailurnál a megvásárláskor felmerült tényleges költséggel” megegyező áron (a megállapodás második része 1. cikkének vi. pontja). A Habidite a vételárat négy, egyenként a vételár 25 %-ával megegyező összegű részletben fizetné ki a tulajdonjog átszállásának időpontjától számított negyedik, ötödik, hatodik és hetedik év végén.
(21)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban 2. intézkedésként szereplő második megállapodás (a továbbiakban: a lakásokra vonatkozó megállapodás) értelmében a Diputación vagy közvetlenül, vagy a Bizkailur révén összesen 1 500 lakást vásárolna meg a Habidite-től, melyekből 750 lakás 75 m2-nél kisebb alapterületű. A Diputación, illetve a Bizkailur 2007. májustól 2010. június végéig rendelné meg az 1 500 lakást, hogy 2011. májusban átadhassa az összesen 1 500 lakást.
(22)
A megállapodás tárgyát képező lakásokat a Bizkailur által a Habidite rendelkezésére bocsátott földterületeken építenék meg, és a rögzített árú lakások rendszerébe tartozó lakásokként értékesítené vagy közvetlenül a Diputación, illetve a Bizkailur, vagy maga a Habidite, az alkalmazandó maximális árakra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően (lásd a (14)-(19) preambulumbekezdést). Amennyiben ezeket a lakásokat a Diputación, illetve a Bizkailur értékesítené, a Habidite nem szerezné meg azon földterületek tulajdonjogát, amelyeken a lakásokat megépítették. Ebben az esetben a Habidite feladata kizárólag a lakások megépítése lenne.
(23)
A megállapodás úgy rendelkezett, hogy kivételes körülmények között a megállapodás tárgyát képező lakások közül néhány esetében a Habidite, illetve az Afer csoport építtetőként is eljárhat (a lakásokról szóló megállapodás A. cikkének f) pontja). Ezekben a kivételes esetekben a Habidite, illetve az Afer csoport először megkapná a lakások megépítéséhez szükséges földterületek tulajdonjogát, ezt követően megépítené a lakásokat, végül pedig rögzített árú lakásként értékesítené ezeket. Ilyen esetekben a Habidite, illetve az Afer csoport a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint csak a lakásokra meghatározott árat tartaná meg, míg az ár földterületre vonatkozó részét átutalnák a Diputación és/vagy a Bizkailur számára.
(24)
A lakásokra vonatkozó megállapodás A. cikkének e) pontja alapján a Habidite-t megillető ár az 1 500 lakásra a következő:
a)
75 m2-t meghaladó hasznos alapterületű lakások: a Bizkailur által alkalmazott ár 83 %-a plusz a melléképületekért (garázs, raktárhelyiség) kapott ár 100 %-a;
b)
75 m2-nél kisebb hasznos alapterületű lakások: a Bizkailur által alkalmazott ár 83,30 %-a plusz a melléképületekért (garázs, raktárhelyiség) kapott ár 100 %-a.
(25)
A Bizkailur így a lakásokért kapott ár fennmaradó 17 %-át, illetve 16,70 %-át tartotta volna meg (a melléképületek, garázs, raktárhelyiség stb. kivételével, amelyeknek teljes eladási ára a Habidite-ét illetné meg).
(26)
A Diputación által benyújtott példa alapján a Habidite egy rögzített árú lakásként 2006-ban értékesített 75 m2-es ingatlanért a következő összeget kapta volna: 143 060,58 EUR (a 75 m2 83 %-a × 1,351 EUR × 1,7), plusz 28 107,6 EUR a melléképületekért (a 35 m2 100 %-a × 472,4 EUR). A teljes ár így 200 459,5 EUR, amennyiért a Bizkailur a rögzített árú lakást értékesítette volna.
(27)
A lakásokra vonatkozó megállapodás A. cikkének g) pontja szerint kivételes alapon a Diputación, illetve a Bizkailur piaci áron értékesíthetné a Habidite-tel kötött megállapodás tárgyát képező 1 500 lakás egy részét. Ebben az esetben a Habidite az eladási árnak az A. cikk e) pontjában kikötött és a (24) preambulumbekezdésben említett ugyanezen százalékát kapná meg.
(28)
A lakásokra vonatkozó megállapodás Habidite-vel való megkötését megelőzően a Diputación és a Bizkailur nem folytatott le nyílt közbeszerzési eljárást.
(29)
A Habidite projektet végül gyakorlatilag félbehagyták. A Diputación szerint ennek fő oka az volt, hogy a Bizkailurnál többletköltség merült volna fel ahhoz képest, mint amennyit a Habidite gyár létesítéséhez szükséges földterületek megvásárlása és ipari célokra alkalmassá tétele tekintetében eredetileg terveztek.
(30)
A Diputación tájékoztatása (16) alapján a Bizkailur a projekt céljára 2007 májusa és 2008 áprilisa között 205 487,73 m2 földterületet vásárolt, amelyért összesen 4,7 millió EUR-t fizetett. A Diputación szerint további 95 000 m2-t kellett volna megvásárolni, amelynek többletköltségét körülbelül 2,6 millió EUR-ra becsülték. A földterületek ipari célokra való alkalmassá tételének költségeit 2009 márciusában 28,5 millió EUR-ra becsülték.
(31)
A Bizkailur által e projekt céljára már megvásárolt földterületek tulajdonjogát nem ruházták át a Habidite-re.
III. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT
(32)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló, 2009. december 2-i határozatában (17) úgy vélte: úgy tűnik, hogy a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás egyaránt a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást tartalmaz. Úgy tűnt továbbá, hogy a támogatás semmilyen vonatkozó állami támogatási szabály alapján nem egyeztethető össze a Szerződéssel.
(33)
A földterületekre vonatkozó megállapodás tekintetében a Bizottság előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy a földterületek megvásárlásával és alkalmassá tételével kapcsolatban a kedvezményezett által teljesítendő visszafizetés feltételei kamatmentes kölcsönhöz hasonlítanak, és ez a Habidite számára olyan előnyt biztosítana, amelyhez a piacon nem juthatott volna hozzá.
(34)
A lakásokra vonatkozó megállapodás tekintetében az eljárás megindításáról szóló határozat szerint úgy tűnt, hogy a Bizkailur által az 1 500 lakásért fizetendő vételár nem igazodik a piaci viszonyokhoz, mivel a kedvezményezett saját üzleti tervében úgy számolt, hogy a Bizkailurtól 2 012,19 EUR/m2-es átlagárat fog kapni, ugyanakkor piaci feltételek mellett ez az átlagár a becslések szerint 1 762,6 EUR/m2 lenne.
(35)
A P&O Ferries ügyben hozott bírósági ítéletre utalva (18) a Bizottság megjegyezte: több jel is arra mutat, hogy a Habidite előnyhöz jutott: a) a lakásokra vonatkozó megállapodást nem nyílt közbeszerzési eljárás alapján kötötték meg; b) a Diputación Foral de Bizkaia és a Bizkailur nem hivatkozott a szociális lakások biztosítása iránti igényre és nem is bizonyította azt; és c) a lakásokra vonatkozó megállapodás számolt azzal a lehetőséggel, hogy a Habidite-től megvásárolt 1 500 lakást részben a piacon értékesítik. A Bizottság továbbá azt is jelezte: azzal, hogy az új gyár termelésének egy jelentős részét működése első éveiben megvásárolnák, mérsékelnék az új beruházási projektekkel általában együttjáró kockázatokat. Ami az állami források felhasználását és az államnak való betudhatóságot illeti, a Bizottság a két megállapodásban foglalt esetleges támogatással kapcsolatban megjegyezte, hogy a Bizkailur 100 %-os állami tulajdonban, illetve állami ellenőrzés alatt áll, valamint, hogy az állam által rábízott feladatokat lát el. A szelektivitás tekintetében a Bizottság megállapította, hogy a megállapodásokból a Habidite és az Afer csoport egyértelmű és kizárólagos előnyhöz jutott. A verseny torzításával és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatban a Bizottság kiemelte, hogy a Habidite az intenzív versennyel jellemezhető építőiparban működik, ahol egy vállalkozásnak nyújtott támogatás a többi tagállam vállalkozásainak hátrányt okozhat.
(36)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásban (19), a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendeletben (20), valamint az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című közleményben (21) előírt összeegyeztethetőségi kritériumok alapján a bejelentett megállapodásokban foglalt esetleges támogatás összeegyeztethető-e a Szerződéssel.
IV. A SPANYOL HATÓSÁGOKTÓL KAPOTT ÉSZREVÉTELEK
(37)
A spanyol hatóságok nem nyújtottak be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan (lásd a (3) preambulumbekezdést), viszont az eljárás megindításáról szóló határozatot követően a Bizottság kérésére további információkat szolgáltattak, valamint néhány, a Habidite által felsorakoztatott érvre is válaszoltak. A válaszokat és a további információkat a (48)-(54) preambulumbekezdés foglalja össze.
V. HARMADIK FELEKTŐL ÉRKEZETT ÉSZREVÉTELEK
(38)
Amint azt a (3) és a (6) preambulumbekezdésben jeleztük, a Habidite 2010. április 9-én nyújtotta be észrevételeit az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan, valamint további információkat és észrevételeket küldött 2010. július 27-én, 2011. április 6-án és 2011. július 7-én. A beküldött információk egyrészt olyan ténybeli előzményeket tartalmaztak, amelyekről a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásakor nem volt tudomása, másrészt olyan érveket, amelyekkel a Habidite a bejelentett megállapodásokban foglalt támogatás meglétét vitatta. A Habidite által benyújtott érvek és a további ténybeli előzmények összefoglalását a (39)-(47) preambulumbekezdés tartalmazza.
(39)
Először is, a Habidite arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodással egyidőben egy harmadik megállapodást is kötöttek (2006. december 15.). A harmadik megállapodásban (a továbbiakban: a képzési támogatásra vonatkozó megállapodás) a Diputación vállalta, hogy a Habidite gyárban alkalmazandó 1 100 új munkavállaló tekintetében képzési támogatást nyújt a Habidite számára. A Diputación konkrétan azt vállalta, hogy fedezi az 1 100 munkavállaló képzési költségeit, a Habidite pedig arra vállalt kötelezettséget, hogy legalább 5 évig fenntartja az 1 100 új álláshelyet. A Habidite projekt sikertelensége miatt a képzési támogatásról szóló megállapodást gyakorlatilag ugyancsak felfüggesztették (lásd a (29)-(31) preambulumbekezdést).
(40)
Másodszor, a Habidite dokumentumokat nyújtott be arról, hogy a baszk kormány 2008. december 30-i határozata alapján a csoportmentességet élvező XR 175/2007. regionális támogatási program keretében 6 millió EUR összegű regionális támogatást ítéltek oda a Habidite projekt javára (22).
(41)
Harmadszor, a Habidite közölte, hogy a Habidite projekt felfüggesztését követően 2009. február 6-i és szeptember 17-i levelében közigazgatási peres eljárást indított a Diputaciónnal és a Bizkailurral szemben a három megállapodás értelmében vállalt kötelezettségek teljesítésének elmulasztása miatt. A Habidite azt is közölte, hogy szándékában áll folytatni az eljárást az illetékes spanyol bíróságok előtt.
(42)
A Habidite álláspontja szerint a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás nem teljesíti azokat a kumulatív kritériumokat, amelyek alapján a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást tartalmazna.
(43)
Az előnytől különböző állami támogatást magában foglaló elemek tekintetében a Habidite a következő érveket sorakoztatta fel, amelyek a bejelentett két megállapodás tekintetében azonosak:
a)
Egyik megállapodás sem vonja maga után állami források átruházását, mivel - tekintve, hogy piaci feltételek mellett lebonyolított műveletekről van szó - nem eredményezik állami források elvesztését (a PreussenElektra-ügyben hozott bírósági ítélet (23) alapján).
b)
Az a tény, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodás megkötését nem előzte meg nyílt közbeszerzési eljárás, nem jelenti a szelektivitási kritériumok teljesítését. A helyi önkormányzás tekintetében a hatályos jogi rendelkezések átdolgozott szövegének jóváhagyásáról szóló, 1986. április 18-i 781/1986. királyi törvényerejű rendelet (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), valamint az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanács irányelv (25) 31. cikke értelmében a szóban forgó megállapodások közvetlenül, tehát nyílt közbeszerzési eljárás nélkül is megköthetők, amennyiben a projekt műszaki jellege vagy a kizárólagos jogok védelme azt indokolttá teszi.
c)
A termékjellemzők és az összeszerelési technológia szempontjából a Habidite előregyártott elemek egyedi jellemzői kizárják a verseny torzításának, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásnak a lehetőségét. A spanyol versenypolitikai hatóság az N-09084. sz. Ristretto Group kontra Williams Scottsman és az N-04059. sz. TDR Capital kontra Agelco ügyben az érintett piacokat az „előregyártott elemekből álló épületek gyártásának, értékesítésének és bérbeadásának” piacaiként határozta meg. E meghatározás alapján a Habidite épületelemek olyan egyedi jellemzőkkel rendelkeznek, amelyeknek köszönhetően a vállalkozásnak nincsenek közvetlen, a két megállapodás által esetlegesen hátrányosan érintett versenytársai. Másrészt a Bizottság az M2473. sz. Finnforest kontra Moelven Industrier ügyben hozott határozatában (26) megállapította, hogy az előregyártott elemekből álló épületek piaca helyi vagy regionális, mivel a szállítási költségek miatt nagy távolságok között nem alakul ki verseny. A termék technológiai jellemzőinek köszönhetően a Habidite árai mindenesetre nagyon versenyképesek voltak.
(44)
A Habidite konkrét részletes érvelést is benyújtott annak megkérdőjelezésére, hogy a két megállapodás bármelyike révén előnyhöz jutott volna.
(45)
A lakásokra vonatkozó megállapodás tekintetében a Habidite lényegében úgy érvel, hogy nem juthatott volna semmilyen előnyhöz, mivel a rögzített vételárak nemhogy meghaladták a piaci árakat, hanem valójában azoknál alacsonyabbak voltak. Különösen az alábbiakról van szó:
a)
A megállapodás értelmében a Habidite számára a lakásokért fizetendő árak meghatározás szerint a piaci szint alatt voltak, figyelembe véve, hogy a lakásokat a Bizkailur a szabályozott piaci szint alatti áron értékesítené, amelyet a jogszabály szerint a rögzített árú lakásokra állapítanak meg (lásd a (14)-(19) preambulumbekezdést).
b)
A Habidite által épített lakásokért a Bizkailur által kapott 2 010,19 EUR/m2 átlagár megfelelt azoknak az átlagáraknak, amelyeket a Bizkailur hasonló megállapodások értelmében abban az időben fizetett támogatott lakások és rögzített árú lakások megépítéséért. A Habidite szerint például a Bizkailur 2007-ben Lemoiz-ban 2 277 EUR/m2, Ziérbanában 1 964 EUR/m2, Areatzában pedig 2 021 EUR/m2 árat fizetett szociális lakások megépítéséért. 2007-ben négy bizkaiai önkormányzatban a rögzített árú lakásként értékesített 84 m2-es lakások átlagára 1 808,69 EUR/m2 volt (27).
c)
Mindenesetre a lakásokra vonatkozó megállapodás értelmében (lásd a (24) és a (25) preambulumbekezdést) a Habidite a 75 m2-nél nagyobb lakások esetében a 2 010,19 EUR/m2-es átlagár 83 %-át, a 75 m2-nél kisebb lakások esetében pedig az átlagár 83,30 %-át kapta volna meg. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban tévesen szerepel, hogy e megállapodás értelmében a Habidite maga 2 010,19 EUR/m2-es árat kapna.
d)
Az az átlagár, amelyet a Bizkailur kapna a Habidite által épített lakásokért, sokkal alacsonyabb volt ahhoz képest, mint amennyit a tartományban a szabadpiacon értékesített hasonló lakásokért fizettek. Bizkaia tartományban 2007-ben a piaci átlagár 2 921,9 EUR/m2 volt (28).
(46)
A földterületekre vonatkozó megállapodás tekintetében a Habidite úgy érvel, hogy semmilyen előnyhöz nem jutott, mivel az ő értelmezése szerint a megállapodásban foglaltak alapján nemcsak a földterület megvásárlásával és alkalmassá tételével kapcsolatban ténylegesen felmerült költségeket kell visszatérítenie a Bizkailur számára, hanem a művelettel kapcsolatos finanszírozási költségeket is.
(47)
A Habidite ezenfelül vitatja a Diputación által a földterületek megvásárlásával és alkalmassá tételével kapcsolatban becsült költségeket. A földterületekre vonatkozó megállapodás alapján a Bizkailurnak erre a projektre csak 101 403 m2 földterületet kellett megvásárolnia, és nem a Diputación által megadott 205 000 m2-t. Ezenfelül tévesen szerepelnek a 254 785 m2-es földterület ipari célokra való alkalmassá tételének költségei, amelyek a Diputación szerint elérik a 28,5 millió EUR-t. Úgy tűnik, hogy ezek a költségek sokkal inkább azokkal a költségekkel egyeznek meg, amelyek a Diputaciónnál egy másik projekt, nevezetesen a Kadagua autópálya Kastrexana-Arbuio-Sodupe közötti szakaszának megépítése vonatkozásában merültek fel. A Habidite álláspontja szerint továbbá a Habidite projekt céljára megvásárolt földterületeket jogellenesen hulladéklerakásra használták, amint azt a Barakaldo-i Elsőfokú Bíróság 2010. szeptember 1-jén a 148/2010. sz. ítéletében megállapította.
VI. A SPANYOL HATÓSÁGOKTÓL ÉRKEZETT TOVÁBBI INFORMÁCIÓK ÉS A HABIDITE ÉSZREVÉTELEIRE ADOTT VÁLASZAIK
(48)
A Diputación a Bizottság kérdéseire adott válaszában megerősítette, hogy a Habidite projektet félbehagyták, valamint nem teljesítették a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás alapján a Habidite-tel szemben vállalt szerződéses kötelezettségeiket.
(49)
A képzési támogatásra vonatkozó megállapodás tekintetében (lásd a (39) preambulumbekezdést) a Diputación hangsúlyozza, hogy - a megállapodás 10. cikke szerint - a vonatkozó jogszabályok betartásának feltételével vállalt kötelezettséget a Habidite gyár 1 100 munkavállalójának képzéséhez nyújtott támogatásra, ami hallgatólagosan azt is magában foglalta, hogy a támogatást végül bejelentik a Bizottságnak, amely az alkalmazandó állami támogatási szabályoknak megfelelően engedélyezi azt. A Diputación megerősítette, hogy az említett képzési támogatást nem folyósították.
(50)
Amikor a Bizottság a bejelentett megállapodások és a baszk kormány által 2008-ban odaítélt regionális támogatások közötti összefüggésről, valamint arról kérdezte a Diputaciónt, hogy a két intézkedéscsomag ugyanarra a beruházási projektre vonatkozik-e, az nem zárta ki, hogy ugyanarról a beruházási projektről lenne szó. A Diputación ugyanakkor aláhúzta: ez nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a baszk kormány által 2008-ban a 6 millió EUR-s támogatás kapcsán figyelembe vett elszámolható beruházási költségek azonosak a 2006-ban a bejelentett megállapodások aláírásakor feltüntetett elszámolható beruházási projektköltségekkel. E tekintetben a Diputación hivatkozik a baszk kormány és a Habidite által benyújtott információkra.
(51)
Ami a földterületekre vonatkozó megállapodás értelmében a Habidite általi visszafizetést, és különösen a Habidite azon érvelését illeti, mely szerint visszafizetési kötelezettségeit úgy értelmezte, hogy azok a földterületek megvásárlásával és alkalmassá tételével kapcsolatos finanszírozási költségeket is magukban foglalják, a Diputación a földterületekre vonatkozó megállapodás szó szerinti megfogalmazására hivatkozik. A megállapodás 1. cikkének vi. pontja szerint: „a [Habidite] által fizetendő ár egyenlő a Bizkailur S.A.-nál a […]-ban meghatározott földterületek megvásárlásakor ténylegesen felmerült költségekkel […]”.
(52)
Végül, a Diputación rendelkezésére álló információk alapján a két bejelentett megállapodás megkötésekor sem a Habidite, sem az Afer csoport nem minősült a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9., 10. és 11. pontja értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(53)
A baszk kormány a maga részéről információkat szolgáltatott a Habidite javára 2008. december 30-án odaítélt 6 millió EUR-s regionális támogatásról, ideértve a támogatás odaítélésekor figyelembe vett elszámolható költségeket is. Az elszámolható költségek kategóriáit az alábbi táblázat tartalmazza:
Összes beruházás (millió EUR)
90,42
K+F költségek
13,71
Elszámolható költségek, ebből:
76,71
IT
2,85
Földterületek
5,5
Épületek
34,76
Műszaki berendezések
19,14
Gépek
11,94
Egyéb berendezések
0,737
IT-berendezések
0,965
Többletterületek és -épületek
3,9
Összes elszámolható költség
72,8
Odaítélt támogatás
6
(54)
Ezt a támogatást nem folyósították. A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (29) 65. pontjának megfelelően, a spanyol hatóságok 2009. február 19-én benyújtották a Bizottságnak az engedélyezett regionális támogatási program keretében bejelentési kötelezettség alá nem eső nagyberuházási projekteknek juttatott állami támogatásokról szóló adatlapot (30).
VII. ÉRTÉKELÉS
(55)
Az (56)-(59) preambulumbekezdésben felsorolt okok miatt ez a határozat nem foglalkozik a Diputación és a Habidite között 2006. december 15-én létrejött, képzési támogatásra vonatkozó megállapodással, valamint a baszk kormány által a Habidite csoport javára 2008. december 30-án odaítélt 6 millió EUR-s regionális támogatással.
(56)
Ami a Diputación és a Habidite által a bejelentett megállapodásokkal egyidőben megkötött, képzési támogatásra vonatkozó megállapodást illeti (lásd a (39) és a (49) preambulumbekezdést), a Bizottság megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok nem jelentették be ezt az intézkedést és az nem szerepelt az eljárás megindításáról szóló határozatban. A bevett gyakorlat szerint az állami támogatást abban az időpontban tekintik odaítéltnek, amikor létrejön a kifizetésére vonatkozó, jogilag kötelező erejű és feltétel nélküli kötelezettségvállalás (31). A képzési támogatásra vonatkozó megállapodás 10. cikke szerint (lásd a (49) preambulumbekezdést) a képzési támogatás nyújtására vonatkozó kötelezettségvállalás feltétele a vonatkozó jogszabályok betartása, ideértve az állami támogatásokról szóló uniós jogszabályokat is. Ebből az következik, hogy az e megállapodásban foglalt, képzési támogatás nyújtására vonatkozó kötelezettségvállalás nem tekinthető feltétel nélkülinek a megállapodás megkötésének időpontjában. A spanyol hatóságok ezenfelül megerősítették, hogy az említett képzési támogatást nem fizették ki. Mindenesetre nem valószínű, hogy ezt a támogatást a jövőben kifizetnék, mivel a Habidite projektet nem fejezték be Alonsotegiben.
(57)
A határozat azzal a 6 millió EUR-s regionális támogatással sem foglalkozik, amelyet a baszk kormány 2008. december 30-án ítélt oda a Habidite javára (lásd a (40) és az (50) preambulumbekezdést). Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy az e határozat tárgyát képező, bejelentett két megállapodás és a 2008-ban odaítélt regionális támogatás ugyanarra a beruházási projektre vonatkozik, nevezetesen a Habidite gyár létrehozására Alonsotegiben. Ezt a megállapítást konkrétan sem a baszk kormány, sem a Diputación nem vitatta (e tekintetben lásd az (50) preambulumbekezdést).
(58)
A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (32) 66. pontja alapján a spanyol hatóságoknak biztosítaniuk kell a támogatások halmozódására vonatkozó, a 2008-ban odaítélt regionális támogatásra alkalmazandó rendelkezések betartását.
(59)
Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Diputación által szolgáltatott információk szerint (lásd a (30) preambulumbekezdést) a beruházási projekt megvalósításához szükséges földterületek megvásárlása 2007 májusában kezdődött, és ezt követően 2008 áprilisáig több telket is megvásároltak. A projekt végrehajtása tehát már 2007 májusában megkezdődött. A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (33) 38. pontja értelmében, annak érdekében, hogy a regionális támogatás valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, egy támogatási program alapján támogatás csak akkor ítélhető oda, ha még a beruházás megkezdése előtt a kedvezményezett benyújtja támogatás iránti kérelmét, és az illetékes hatóságok írásban megerősítik, hogy a projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.
(60)
A támogatás meglétének és a Szerződéssel való összeeegyeztethetőségének vizsgálatát megelőzően a Bizottságnak meg kell határozni az állami támogatási szabályok ratione temporis (időbeli) alkalmazhatóságát.
(61)
A földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodást 2006. december 15-én írták alá, viszont csak 2009 áprilisában jelentették be a Bizottságnak vizsgálat céljából. Amint azt az (56) preambulumbekezdésben már említettük, a bevett gyakorlat szerint (34) az állami támogatást abban az időpontban tekintik odaítéltnek, amikor létrejön a kifizetésére vonatkozó, jogilag kötelező erejű és feltétel nélküli kötelezettségvállalás. A bejelentett két megállapodás esetében ez a jogilag kötelező erejű és feltétel nélküli kötelezettségvállalás 2006. december 15-én jött létre, amikor a Diputación és a Bizkailur aláírta a megállapodásokat. Következésképpen a két megállapodásban foglalt bármilyen támogatás jogellenes, mivel a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség megszegésével ítélték oda.
(62)
A CELF/SIDE ügyben hozott ítélet (35) alapján a későbbi bejelentés, illetve az összeegyeztethetőség kinyilvánítása nem szünteti meg a bejelentési vagy felfüggesztési kötelezettség megszegésével nyújtott támogatások jogellenes voltát. A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közlemény (36) értelmében, a jogellenes támogatásokra alkalmazandó szabályok azok, amelyek a támogatás nyújtásakor - ebben az esetben tehát 2006. december 15-én - hatályban voltak. Ezeket az elveket a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (37) 63. és 105. pontja is megerősíti. A Bizottság ezért a támogatás meglétének és összeegyeztethetőségének értékelésekor a 2006. december 15-én, a bejelentett két megállapodás aláírásának napján hatályos állami támogatási szabályokat veszi alapul.
VII.1 A támogatás megléte
(63)
Annak meghatározása céljából, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatást foglalnak-e magukban, a Bizottságnak azt kell értékelnie, hogy teljesítik-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében előírt halmozódási feltételeket. Ez a rendelkezés kimondja, hogy „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” A halmozódásra vonatkozó feltételeket a bejelentett két megállapodás mindegyike tekintetében a (64)-(107) preambulumbekezdésben vizsgáljuk.
VII.1.1 1. intézkedés: a földterületekre vonatkozó megállapodás
(64)
Annak megállapításakor, hogy egy intézkedés tartalmaz-e a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást, az egyik kritérium az, hogy felhasználtak-e állami forrásokat akár a források kifizetésének, akár az állam által a bevételekről való lemondás formájában. Az állandó ítélkezési gyakorlat (38) szerint továbbá az állami vagy magántulajdonban lévő vállalkozások olyan forrásai, amelyek felett az állami hatóságok akár közvetlenül, akár közvetve ellenőrzést gyakorolhatnak, ugyancsak állami forrásnak minősülnek, amennyiben az említett források állami ellenőrzés alatt maradnak, ebből kifolyólag az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak. Ebben a tekintetben a Bizottság a (65) és a (66) preambulumbekezdésben a következőket jegyzi meg.
(65)
Először is, a földterületekre vonatkozó megállapodást a Diputación és a Bizkailur együtt kötötte meg. A megállapodás számos egyértelmű utalást tartalmaz arra nézve, hogy a Bizkailur a megállapodás keretében a Diputación meghosszabbított kezeként járt el. A földterületekre vonatkozó megállapodást a Diputación és a Bizkailur nevében a bizkaiai Diputación elnöke írta alá. E megállapodás preambulumának 2. pontja kimondja: a Bizkailur 100 %-os tulajdonosaként, a Diputación közpolitikai céljai között szerepel az, hogy új és innovatív beruházási projekteket mozdítson elő, munkahelyeket hozzon létre, valamint elősegítse Bizkaia tartomány állampolgárainak szociális lakáshoz jutását. A preambulum 5. pontja szerint a megállapodás megkötésének célja, hogy akár közvetlenül, akár olyan állami vállalatok, mint a Bizkailur, révén megvalósítsák a preambulum 2. pontjában említett gazdaság- és szociálpolitikai célkitűzéseket.
(66)
Másodszor, a Diputación ellenőrzése alatt álltak azok a források, amelyeket a Bizkailur a földterületek megvásárlására és ipari célokra való alkalmassá tételére vonatkozó kötelezettségének teljesítése érdekében fel kívánt használni a Habidite gyár létehozásának céljából. 1999-től kezdődően a Bizkailur a Diputación 100 %-os tulajdonában és annak ellenőrzése alatt állt (39). A Stardust Marine ügyben hozott ítéletben szereplő következő szervezeti és strukturális jellemzők szolgálnak annak meghatározására, hogy a Bizkailurnak a földterületekre vonatkozó megállapodás keretében végzett tevékenységei az államnak tudhatók-e be (40):
a)
a földterületekről szóló megállapodás keretében a Bizkailur tevékenységi körét a Diputación határozta meg;
b)
a megállapodás alkalmazásában a Bizkailur kifejezetten a Diputación nevében járt el;
c)
a Bizkailur kizárólag közpolitikai célokból folytatott tevékenységeinek egyedi jellege azt mutatja, hogy a vállalkozás nem olyan szokásos piaci szereplő, amely piaci feltételek mellett vesz részt a versenyben.
(67)
A Bizottság a (65) és a (66) preambulumbekezdésben felsorolt jellemzők alapján arra a következtetésre jutott, hogy a földterületekről szóló megállapodás tekintetében teljesülnek az állami források felhasználásának és az államnak való betudhatóságnak a feltételei.
(68)
A Bizottság megvizsgálta azon földterületekkel kapcsolatos visszafizetés feltételeit, amelyeket a Diputación és a Bizkailur a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének vi. és vii. pontja szerint a Habidite projekt rendelkezésére akart bocsátani Alonsotegiben (lásd a (20) preambulumbekezdést is). Ennek alapján a következőket állapítja meg a (69)-(83) preambulumbekezdésben.
(69)
A földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének vi. pontja szerint a földterületek Bizkailur általi megvásárlásáért és ipari célokra alkalmassá tételéért a Habidite által fizetendő ár egyenlő „a Bizkailur S.A.-nál a […] földterületek megvásárlásakor ténylegesen felmerült költségekkel […]”. A Habidite úgy érvelt (lásd a (46) preabulumbekezdést), hogy értelmezése szerint a fizetendő összeg a finanszírozási költségeket is magában foglalta volna. Ugyanakkor ezen értelmezés nem helytálló. A „földterületek megvásárlásakor ténylegesen felmerült költségek”-re való utalás eléggé egyértelmű és nem szükséges további értelmezés: csak a Bizkailur által a földterületek megvásárlásáért ténylegesen fizetett árat jelenti.
(70)
Következésképpen azt kell megállapítani, hogy először is ez a megfogalmazás egyértelműen kizárja a Bizkailurnál a földterületek ipari célokra alkalmassá tételével kapcsolatban felmerült tényleges költségeket.
(71)
Másodszor, a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének vi. pontjában kikötött visszafizetési feltételek - vagyis négyéves türelmi idő, azt követően pedig a Bizkailur által a földterületekért ténylegesen fizetett vételár négy, egyenként 25 %-os éves részletben való visszafizetése - gyakorlatilag kamatmentes kölcsönt jelentenek. A földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének vii. pontja nem értelmezhető úgy, hogy egy ugyanilyen kölcsön finanszírozási költségeit is magában foglalja, vagyis azt a kamatot, amelyet egy piaci hitelező ugyanilyen kölcsönre számított volna fel a Habidite-nek. Valóban kétséges, hogy egy a Bizkailuréhoz hasonló helyzetben lévő magánszereplő elfogadta volna, hogy nem számítja fel a Habidite-tel szemben a földterületek alkalmassá tételének költségeit, továbbá beleegyezett volna a földterületek vételárának visszafizetésére vonatkozó négyéves türelmi időbe, valamint abba, hogy a teljes visszafizetésre a földterületek tulajdonjogának a Habidite-ra való átszállásával kezdődő hét év alatt kerüljön sor, mindezt anélkül, hogy a finanszírozásért bármilyen kamatot számított volna fel.
(72)
A (69)-(71) preabulumbekezdésben felsorolt megállapítások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Habidite olyan előnyre tett volna szert a földterületekre vonatkozó megállapodásból, amelyhez a szokásos piaci feltételek mellett nem juthatott volna hozzá. Ez az előny a következő két elemből áll:
a)
a Bizkailurnál a földterületek megállapodás szerinti megvásárlásával kapcsolatban felmerült összes költséggel megegyező összegű kölcsön elmaradt kamatai, vagyis egy hétéves futamidejű kölcsön négy év türelmi idővel, négy egyenlő éves részletben történő visszafizetéssel (ahol egy részlet a visszafizetendő összeg 25 %-át teszi ki); és
b)
a földterületekre vonatkozó megállapodás 1. cikkének ii. pontjában foglaltak szerint az ehhez a projekthez szükséges, összesen legalább 101 403 m2-es földterület (vagyis legalább 81 600 m2 a gyárra, 5 300 m2 irodákra és melléképületekre, és 14 300 m2 ipari felhasználásra) parcellájának ipari célokra való alkalmassá tételével kapcsolatban a Bizkailurnál felmerült költségek.
(73)
Az első elem - tehát a földterületek vételárának visszafizetésével kapcsolatban elmaradt kamatok - tekintetében a Bizottság számításai szerint a nettó támogatástartalom a Bizkailur által a földterületek megvásárlásáért fizetett ár 13,21 %-ával egyenlő. A nettó támogatástartalmat a (74)-(77) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően számították ki.
(74)
Első lépésben a Bizottság a referencia-kamatlábakról szóló bizottsági közleményben (41) foglaltak szerint a hasonló kölcsönre alkalmazandó kamatlábat a Spanyolországban 2006 decemberében alkalmazott 4,36 %-os referenciakamatláb alapján állapította meg.
(75)
Második lépésben a földterületekre vonatkozó megállapodás megkötésekor hatályos, a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módjáról szóló közlemény (42) (a továbbiakban: az 1997. évi bizottsági közlemény) alapján ehhez a referencia-kamatlábhoz nem kell hozzáadni kiegészítő elemet, hogy az megfelelően tükrözze a Habidite hitelkockázati profilját. Az 1997. évi bizottsági közlemény szerint a referencia-kamatlábak az egyes tagállamokban az általános méretű biztosítékokkal fedezett, közép- és hosszútávú (öt-tíz éves futamidejű) kölcsönökre alkalmazott kamatlábak átlagos szintjét tükrözik. A 794/2004/EK bizottsági rendelet (43) különösebben nem módosította ezt az elvet. Mivel a Bizottságnak nincsenek közvetlen információi a Habidite, illetve az Afer csoport akkori hitelkockázati profiljának minősítéséről, álláspontja szerint feltételezhető, hogy a Habidite abban az időben általános mértékű biztosítékkal rendelkező átlagos vállalkozás volt. Valójában a Diputación és a Habidite egyaránt úgy vélte, hogy a Habidite és az Afer csoport nem minősült a megmentési és szerkezetátalakítási irányelv 9., 10. és 11. pontja értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak (lásd az (52) preambulumbekezdést).
(76)
Harmadik lépésben kiigazították a visszafizetési megállapodásban foglalt támogatás bruttó támogatástartalmát, hogy figyelembe vegyék a kedvezményezett által fizetendő társasági adót, amely Spanyolországban akkor 35 % volt.
(77)
A (74)-(76) preambulumbekezdésben felsorolt elemeknek megfelelően, az alábbi táblázat a támogatott kölcsön nettó támogatástartalmát mutatja:
A kölcsön összege
100 %
A kölcsön futamideje
7 év
A visszafizetésre vonatkozó türelmi idő
4 év
Referencia-kamatláb
4,36 %
Kamatfelár/kiegészítő elem
Alkalmazandó teljes kamatláb
4,36 %
A támogatás bruttó támogatástartalma
20,33 %
Társasági adó
35 %
Nettó támogatástartalom (adózás után)
13,21 %
(78)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a felek között vita tárgyát képezi a projekthez szükséges földterületek megvásárlásának tényleges költsége, amelyre a támogatás összegének meghatározása céljából a nettó támogatástartalmat alkalmazni kell. A (30) preambulumbekezdésben foglaltak alapján, a Diputación álláspontja szerint 2009 szeptemberéig a Bizkailur 4,7 millió EUR-t fizetett egy 205 000 m2-es földterület megvásárlásáért, és becslése szerint további 2,6 millió EUR-ra lett volna szükség ahhoz, hogy a projekthez szükséges további 95 000 m2 területet megvegyék. A Habidite ugyanakkor azt állítja, hogy a Bizkailurnak nem kellett volna ilyen nagy területet megvásárolnia a projekthez, mivel a földterületekre vonatkozó megállapodásban összesen csak 101 403 m2 szerepelt (lásd a (47) preambulumbekezdést).
(79)
Ezzel az ellentmondással kapcsolatban a Bizottság először is megjegyzi, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás 1. cikke ii. pontjának pontos megfogalmazása szerint a projektre szánt területnek összesen „legalább”101 403 m2-nek kell lennie. Másodszor, a felek által a hivatalos vizsgálati eljárás során szolgáltatott információk alapján a Bizottság erről a kérdésről nem tud megalapozott véleményt kialakítani. Mivel azonban a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatást nem fizették ki, és így nem kell elrendelni annak visszafizettetését, nyitva maradhat az a kérdés, hogy pontosan mennyit kellett volna fizetnie a Habidite-nek a földterületek megvásárlásával kapcsolatban. E határozat alkalmazásában elegendő meghatározni a földterületekre vonatkozó megállapodásban rögzített visszafizetési feltételekből eredő támogatástartalmat.
(80)
Ezt a támogatási elemet ezért a Bizottság azon költségek 13,21 %-ában határozta meg, amelyeket a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének ii. pontja alapján a Habidite projekthez szükséges földterületek megvásárlásáért a Bizkailur javára vissza kell téríteni. Az így megállapított összeg megegyezik a Bizkailurnál elmaradt azon kamatokkal, amelyeket egy piaci szereplő számított volna fel egy hétéves futamidejű, négy év türelmi idővel rendelkező és négy, a visszafizetendő összeg 25 %-ával egyenlő éves részletben törlesztendő kölcsönre. E támogatási elem kiszámításának alapja az a tényleges költség, amely a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének ii. pontja szerint a földterület megvásárlása kapcsán merült volna fel a Bizkailurnál.
(81)
Hasonló megfontolásokat kell alkalmazni a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás második elemével, vagyis a földterület ipari célokra való alkalmassá tételének azon költségeivel kapcsolatban, amelyeket az említett megállapodás szerint nem kellett visszafizetni a Bizkailur számára (e tekintetben lásd a (69) és a (70) preambulumbekezdést). A felek ennek kapcsán sem értenek egyet az összegeket illetően. A Diputación szerint 2009 márciusában e költségeket 28,5 millió EUR-ra becsülték (lásd a (30) preambulumbekezdést). A Habidite álláspontja szerint ugyanakkor ez a becslés eltúlzott (lásd a (47) preambulumbekezdést), részben azért, mert a Bizkailur a földterületekre vonatkozó megállapodás értelmében e projekthez szükséges területnél nagyobbat vásárolt meg, részben pedig azért, mert a projekthez már megvásárolt földterületek egy részét más célokra, például hulladéklerakásra használta.
(82)
Továbbra is szem előtt tartva, hogy a támogatást nem fizették ki és azt nem kell visszafizettetni, e határozat alkalmazásában elegendő a földterületekre vonatkozó megállapodás e támogatási elemét meghatározni: ez egyrészről magában foglalja a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének iii. pontja szerint a Bizkailurnál a földterület ipari használatra történő alkalmassá tételével kapcsolatban felmerült összköltséget, másrészről pedig azokat a költségeket, amelyeket a szóban forgó megállapodás második része 1. cikkének iii. pontja értelmében a Habidite-nek nem kell visszafizetnie a Bizkailur számára.
(83)
A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a (68)-(77) preambulumbekezdésben meghatározott - és a (80) és (82) preambulumbekezdésben szereplő két elemből álló - előny abban az esetben minősül szelektívnek, ha azt a földterületekre vonatkozó megállapodás értelmében egy meghatározott kedvezményezettnek biztosítják, nevezetesen a Habidite-nek, illetve az AFER csoportnak, amely utóbbinak a Habidite részét képezi.
(84)
A (43) preambulumbekezdésben már említettek értelmében a Habidite álláspontja szerint a bejelentett megállapodások azért nem torzítják a versenyt, mert a) az érintett piac kizárólag az „előregyártott elemekből álló épületek gyártását, értékesítését és bérbeadását” öleli fel, illetve b) a Habidite előregyártott elemei olyan egyedi jellemzőkkel rendelkeznek, amelyeknek köszönhetően a vállalatnak nincsenek versenytársai.
(85)
A Bizottság nem tudja elfogadni a Habidite által felsorolt érveket. Még ha azzal a feltételezéssel is élünk, hogy a Habidite előregyártott elemei egyedi termékeknek számítanak jellemzőik miatt, a jelenlegi eset kapcsán akkor is tágabban kell meghatározni a szóban forgó termékek piacát, mégpedig az építkezés és a lakásértékesítés általános piacaként, amely mind a szabadpiaci, mind pedig a szabályozott lakásértékesítést (szociális lakások) is magában foglalja.
(86)
Ahogy azt a Habidite maga is elismerte, a szabad piacon eladott, illetve végül a támogatási vagy a részleges támogatási program keretén belül értékesített lakások ára viszonyítási alapként szolgál a Bizkailurnak eladásra szánt lakások árainak esetében. Az a tény, hogy a Habidite-en kívül a Bizkailur más gyártókkal is szerződést kötött a lakások részleges támogatási programon belüli értékesítésre, azt bizonyítja, hogy abban az időben a támogatási, illetve a részleges támogatási program keretén belüli lakásépítés terén a Habidite-nek akadtak versenytársai.
(87)
A Habidite ráadásul maga is elismerte a 2008. évi regionális támogatás iránti kérelem részeként a baszk kormányhoz benyújtott, 2008. novemberi üzleti terv 10-12. oldalán, hogy mikor termékeit értékesítésre kínálta, számos spanyolországi régió piacán (így többek között Baszkföldön, Navarrában, Cantabriában, La Riojában, Madridban és Katalóniában, illetve más, kisebb területű spanyolországi autonóm közösségben is) a hagyományos építőipari vállalkozásokkal versenytársként kellett számolnia. A vállalat azzal számolt, hogy 2011-ben a spanyol piacon elért 0,4 %-os részesedését (beleértve a szabad piacot és a szociálislakás-projekteket is) a 2012-2016-os időszak során 1 %-ra növeli. A Habidite számításai szerint a 2011-es évben például az értékesített lakások száma a teljes spanyol piacon megközelítőleg elérte volna a 320 000-et, amelyből 1 403 lakást a vállalat értékesített volna, ami 0,4 %-os piaci részesedésnek felel meg. A Habidite kifejezetten a baszk piacra vonatkozó számításai alapján, a vállalat a 2011-es 0,5 %-os piaci részesedését 2014-től 2,8 %-ig növelte volna, feltéve, hogy a régióban a 2011 és 2016 közötti időszakban a lakások iránti éves kereslet elérte volna a 8 000 lakást.
(88)
Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében egy támogatás akkor minősül versenytorzító hatásúnak, ha megerősíti a kedvezményezett vállalkozás pénzügyi helyzetét, illetve javítja annak esélyeit a támogatásban nem részesülő versenytársaival szemben (44) A fenti elv, valamint a korábbi megállapítások alapján kijelenthető, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás révén a Habidite és az Afer csoport számára nyújtott támogatások versenytorzító hatásúak, mivel mérsékelték a Habidite beruházási költségeit, amelyeket rendes körülmények között a vállalkozás visel, és ezáltal mind valódi, mind pedig lehetséges versenytársaival szemben előnyhöz juttatták a vállalatot.
(89)
A (84)-(87) preambulumbekezdésben foglaltakhoz hasonlóan nem elfogadható a Habidite azon érve, hogy az előregyártott elemek szállításával kapcsolatos költségek miatt az ilyen elemekből épített lakások konkrét esetében a földrajzilag releváns piac kizárólag a helyi vagy a regionális piacokra korlátozódik. Baszkföldnek a többi tagállamhoz, illetve a tengerhez való földrajzi közelsége miatt a szállítási többletköltségek valószínűleg nem játszhattak döntő szerepet abban, hogy a Habidite versenytárs nélkül maradt ebben az autonóm közösségben. Sőt ellenkezőleg, a szállítási költségek talán éppen hogy nem akadályként jelentkeztek volna a Habidite számára akkor, amikor részt vesz a közeli tagállamokban a lakásépítés terén folyó versenyben.
(90)
A (88) preambulumbekezdésben már említett ítélkezési gyakorlat értelmében, amennyiben az állami támogatás más versenyző vállalkozásokéhoz képest megerősíti egy vállalkozás helyzetét az Unión belüli kereskedelemben, akkor az előbbieket a támogatás által megkárosított vállalkozásoknak kell tekinteni. A támogatás akár annak ellenére is hatással lehet az Unión belüli kereskedelemre, hogy a kedvezményezett vállalakozás maga nem folytat határokon átnyúló tevékenységet (45).
(91)
A (89) és a (90) preambulumbekezdésben foglaltak alapján a Bizottság megállapítja, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás valószínűleg befolyásolta volna a tagállamok közötti kereskedelmet.
VII.1.2 2. intézkedés: a lakásokra vonatkozó megállapodás
(92)
A (64)-(67), a (84)-(88) és a (89)-(90) preambulumbekezdésben az állami támogatás meghatározására vonatkozó, a források felhasználásával és az államnak való betudhatóságával, a verseny torzításával, valamint az Unión belüli kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos feltételeket értelemszerűen a lakásokra vonatkozó megállapodásra is alkalmazni kell. Következésképpen a (93)-(96) preambulumbekezdés kizárólag a szelektív előny kritériumát vizsgálja.
(93)
A (45) preambulumbekezdésben ismertetettek alapján a Habidite azt állítja, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodással semmiféle előnyhöz nem jutott, mivel a Bizkailurnak valójában a piaci árszínvonal alatti árat kellett fizetnie a Habidite számára a szóban forgó megállapodás tárgyát képező 1 500 lakás megépítéséért.
(94)
Konkrét érvként a Habidite elsődlegesen azt említi, hogy az általa a megállapodás értelmében átadandó 1 500 lakást a Bizkailur a részleges támogatási program keretén belül értékesítette volna, amely esetben az árat a hatályos regionális jogszabályok a baszk kormány 2004. augusztus 1-jei rendeletében megszabott ár 1,7-szeresében maximalizálják, és amelyet a spanyol statisztikai hivatal által megállapított fogyasztói árindex alapján folyamatosan indexálnak (ezzel kapcsolatban lásd a (17) és (18) preambulumbekezdést). A Bizkailur tehát 2 010,19 EUR/m2 átlagáron értékesítette volna az 1 500 lakást, ez pedig nem éri el a Bizkaia tartományban 2007-ben eladott lakások 2 921,9 EUR/m2-es szabadpiaci átlagárát. Ráadásul a 2 010,19 EUR/m2-es átlagárból, amelyért a lakásokat a Bizkailur a támogatási program keretén belül értékesítette volna, a Habidite-t csupán 83 %, illetve a 75 m2-nél kisebb alapterületű 750 lakás esetében pedig 83,3 % illette volna meg.
(95)
Másodsorban a Habidite azt az érvet említette, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodásban az 1 500 lakásért meghatározott ár, amelyet a vállalat a Bizkailurtól kapott volna, megfelelt az ugyanabban az időszakban hasonló szerződések keretében a Bizkailur által más építőipari vállalkozásoknak fizetett árral (a vonatkozó példákat lásd a (45) preambulumbekezdésben).
(96)
Végezetül, a Habidite azt is kijelentette, hogy a 78/1986. törvényerejű rendelet és az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 4-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanács irányelv 31. cikke értelmében a szóban forgó szerződések közvetlenül, tehát nyílt közbeszerzési eljárás nélkül is megköthetők, amennyiben a projekt műszaki jellege vagy a kizárólagos jogok védelme azt indokolttá teszi (46).
(97)
A Habidite által rendelkezésre bocsátott információk és felsorakoztatott érvek értékelése alapján a Bizottság a (98)-(107) preambulumbekezdésben a következő megállapításokra jutott.
(98)
Először is meg kell jegyezni, hogy a Bizkailur által hasonló szerződések keretében más építőipari vállalkozások számára fizetett árak átlagára vonatkozó információk kizárólag a sajtóban megjelent adatokra támaszkodnak. A Bizottság számára a Diputación ezzel a témával kapcsolatban nem szolgált közvetlen bizonyítékkal, így például a Bizkailur és más építőipari vállalkozások közötti szerződések másolatával. Akárhogy is, mind a Habidite, mind pedig a Diputación által szolgáltatott árbecslések a 2006-os és a 2007-es évre vonatkoznak, pedig úgy a lakásokra vonatkozó megállapodás A. cikkének c) pontja, mint a Habidite 2009-ben nyilvánosságra hozott üzleti terve szerint az 1 500 lakást 2009 és 2011 között adták volna át.
(99)
A Bizottság még abban az esetben sem vonhatja le azt a következtetést, hogy a szóban forgó megállapodás nem juttatta előnyhöz a Habidite-t, ha elfogadja azt az érvet, amely szerint az 1 500 lakásért megállapított szerződéses ár - amelyet a Bizkailur a Habidite-nek fizetett volna - megfelel azoknak a szerződéses áraknak, amelyeket a Bizkailur más építőipari vállalkozások számára fizetett ki hasonló szerződések keretén belül, és amelyek szintén nem érték el az ilyen típusú lakások szabadpiaci árát. Ahogy arra az eljárás megindításáról szóló határozat (47) is rámutat, a Habidite e megállapodásból származó előnye lényegében abban rejlik, hogy a megállapodás biztosítékot jelentett a vállalat számára, hogy kezdeti termelésének jelentős részét értékesíteni fogja, és ezzel tekintélyes mértékben lecsökkenti az új beruházási projektekkel járó kockázatokat, amelyek ráadásul új termék bevezetésekor - mint amilyen a Habidite építőelem is - jóval magasabbak.
(100)
Mint ismeretes, a szóban forgó időszakban a spanyol építőipari piacra igen intenzív versenyhelyzet volt jellemző, ami azóta sem változott. Ennek fényében viszont a Bizkailur és a Habidite 1 500 lakásról szóló szerződése egyáltalán nem elhanyagolható előnyhöz juttatta volna a Habidite-t versenytársaival szemben, ami még akkor is igaz, ha kizárólag a támogatási és a részleges támogatási program keretén belül értékesítendő lakások építése iránti keresletet vizsgáljuk.
(101)
A Diputación Foral adatai alapján a Plan Foral (lásd a (19) preambulumbekezdést) keretében a Bizkailur 2004 és 2007 között összesen 3 000 lakás eladását tervezte a hivatalos támogatási program keretében, ami alapján megállapítható, hogy a Habidite-tel kötött megállapodásban szereplő lakásszám egyáltalán nem tekinthető elhanyagolhatónak. Igaz ugyan, hogy a Plan Foral a 2004 és 2007 közötti időszakra vonatkozik, míg a Bizkailur és a Habidite közötti megállapodásban szereplő 1 500 lakás megépítésére pedig (a vállalati üzleti terv 2009-ben nyilvánosságra hozott változata szerint) a 2009-2011-es időszakban került volna sor, az adat mégis jól szemlélteti, hogy a Bizkailur a lakásokra vonatkozó megállapodás megkötésének időpontjában összesen hány lakást tervezett a hivatalos támogatási program keretén belül értékesíteni.
(102)
A fenti megállapítást annak alapján kell megvizsgálni, hogy a szóban forgó időszakban a Habidite becsült össztermelésének mekkora hányadát tették ki azok a lakások, amelyekre a Diputaciónnal és a Bizkailurral szerződést kötött. A 2009-ben nyilvánosságra hozott üzleti tervében a Habidite azzal számolt, hogy a 2009. évi össztermelését - 433 lakást - teljes egészében a Bizkailur számára értékesíti. 2010-ben a Bizkailur 670 lakást vett volna meg, míg a Habidite teljes termelése 1 113 lakás lett volna. 2011-ben a Bizkailur 342 lakást vett volna meg, míg a Habidite teljes termelése 3 151 lakás lett volna. Ezek az adatok arra utalnak, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodás megkötésekor a Habidite azzal számolt, hogy a gyártás első éveiben (2009-ben és 2010-ben) az alonsotegi gyár termelésének jelentős részét a Diputación és a Bizkailur vásárolja meg. Ez alátámasztja azt a következtetést, amely szerint a lakásokra vonatkozó megállapodás a gyakorlatban jelentős mértékben lecsökkentette az új beruházási projektekben, és különösképpen az új termék (Habidite építőelem) piacra történő bevezetésében rejlő kockázatokat.
(103)
A Habidite 2008. évi regionális támogatás igényléséhez benyújtott (2008. novemberi) üzleti terve szolgál a következő, amellett szóló érvvel, hogy a vállalkozás a megállapodás révén kívánta elérni, hogy a piaci termékértékesítésben rejlő kockázatok jelentős mértékben lecsökkenjenek. Üzleti tervében a Habidite úgy becsülte, hogy 2011 és 2016 között a teljes baszkföldi szabályozott piacon értékesített lakások iránti kereslet megközelítőleg 8 000 lakás lesz majd. Az említett terv azt is jelzi, hogy a Habidite - mind Baszkföld, mind pedig más spanyolországi autonóm közösség esetében - elsősorban a szabályozott piacokon belül (a szociális lakások piacán) kívánt értékesíteni. 2011-ben például, amikorra össztermelését 1 403 lakásban határozta meg, a Habidite összesen 289 lakást tervezett értékesíteni a spanyolországi szabályozott piacon. Mindez azt igazolja, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodás végét követően (minthogy a Diputación és a Bizkailur által megrendelt 1 500 lakás átadásának határideje 2011 májusa volt), a Habidite az 1 403 lakásból álló teljes termeléséből 289 lakást akart a szabályozott piacon értékesíteni, ami pedig jóval alacsonyabb arányt testesít meg a Habidite alonsotegi gyárának első három évi termeléséhez képest, amely évekre a megállapodás vonatkozott.
(104)
Egy másik lényeges szempont a szociális lakások iránti tényleges kereslet, amelyet a Bizkailur a lakásokra vonatkozó megállapodás révén Bizkaia tartományban le akart fedni. Sem a Diputación, sem pedig a Habidite nem szolgált konkrét bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy a Habidite-tel megkötött, lakásokra vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek alapján a Bizkailur a szociális lakások iránti tényleges keresletet kívánt kielégíteni. Ahogy azt már a (98) preambulumbekezdés is említi, a szóban forgó megállapodásban szereplő 1 500 lakás átadását a 2009 és 2011 közötti időszakra tervezték. A Diputación ráadásul nem vitatta, hogy a szerződés megkötése általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtására irányult, mint amilyen például a szociális lakások biztosítása. Hasonlóképpen azt is meg kell jegyezni, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodást nem nyílt közbeszerzési eljárás eredményeként kötötték meg, pedig azokból az információkból, amelyeket a Habidite maga bocsátott rendelkezésre a Bizkailur és más építőipari vállalatok között megkötött hasonló jellegű szerződésekről, arra lehet következtetni, hogy rendes körülmények között egy ilyen jellegű szerződés esetében a Bizkailurnak közbeszerzési eljárást kellett volna indítania.
(105)
Ezek alapján nem állja meg a helyét a Habidite azon érve (lásd a (96) preambulumbekezdést), amely szerint a projekt speciális műszaki jellegéből adódóan jöhetett létre a közvetlen szerződéskötés, illetve, hogy ugyanezen oknál fogva nem került sor nyílt közbeszerzési eljárásra. Először is, azok a rendelkezések, amelyekre a Habidite hivatkozik, nem vonatkoznak a jelenlegi esetre, ahol a projekt különleges jellegét egy új termék piacra való bevezetése jelenti. A lakásokra vonatkozó megállapodás célja a lakásvásárlás, majd azok rögzített árú lakásokként, hátrányos helyzetű állampolgároknak történő továbbértékesítése volt. Az építkezés során alkalmazott technológia irreleváns és az előregyártott elemekből épített lakások közvetlenül versenyeztek a piacon a hagyományos módón épített lakásokkal. Másodszor, az átláthatóság és versenypályázati eljárás elvét sértő állami szerződések kapcsán a Baszk Számvevőszék (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) 2009. januári jelentésében (48) megkérdőjelezte a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás jogszerűségét.
(106)
A P&O Ferries ügyben született ítélet értelmében (49), pusztán az a tény, hogy egy állami hatóság a rendes piaci árakon szerez be javakat, nem jelenti egyben azt, hogy a műveletre magára is piaci feltételek mellett került sor, ha az államnak nem volt ténylegesen szüksége a szóban forgó javakra, különösképpen, ha a szerződéskötés nem nyílt közbeszerzési eljárás eredményeként jött létre. A jelenlegi üggyel kapcsolatban az, hogy nem állnak rendelkezésre arra vonatkozóan adatok, hogy a megállapodásban szereplő 1 500 lakás részleges támogatási program keretén belül történő értékesítése 2009 és 2011 között a Bizkailur számára tényleges szükségletet jelentett, illetve, hogy a művelet során nem került sor nyílt közbeszerzési eljárásra, arra engednek következtetni, hogy a műveletet nem a piaci feltételeknek megfelelően hajtották végre.
(107)
A fenti (97)-(106) preambulumbekezdésben említettek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodás nem tekinthető szokásos piaci műveletnek. Éppen ellenkezőleg, a megállapodás teljesen nyilvánvaló módon előnyt biztosít a Habidite-nak és az Afer csoportnak azáltal, hogy megszünteti azt a kockázatot, amelyet a piaci feltételek szerinti termékértékesítés, a többi építőipari vállalkozással való megmérettetés rejt magában. A támogatástartalom itt akként a nyereségként határozható meg, amelyhez a Habidite akkor jutott volna, ha a lakásokra vonatkozó megállapodás feltételei szerint értékesíti a Diputación és a Bizkailur számára az 1 500 lakást, tehát a lakásokra vonatkozó megállapodás A. cikkének e) pontjában meghatározott árak alapján a Bizkailur által az 1 500 lakás megvételéért fizetett összeg és az 1 500 lakás építési költsége közti különbséget megtestesítő összegként. Az előny szelektív, mivel a lakásokra vonatkozó megállapodás értelmében az kifejezetten a Habidite-re és az Afer csoportra vonatkozik.
VII.1.3. Előzetes következtetések
(108)
A (64)-(90) és a (92)-(106) preambulumbekezdésben foglaltak alapján, illetve az uniós közbeszerzési jogszabályokkal való összeegyeztethetőségre vonatkozó további megállapítások sérelme nélkül, megállapítható, hogy a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaznak.
(109)
A földterületekre vonatkozó megállapodás esetében a szóban forgó állami támogatás két elemből áll:
a)
egyrészről egy olyan kölcsön elmaradt kamataiból, amelynek összege megegyezik a Bizkailurnál a Habidite projekt földvásárlással kapcsolatban felmerült költségekkel, és amelyet 7 éves futamidőre, 4 éves türelmi idővel kamat nélkül nyújtottak. Az elmaradt kamatok - a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének ii. pontja alapján - a Bizkailurnál a földterületek megvásárlásával kapcsolatban felmerült költségek 13,41 %-ával megegyező nettó támogatástartalomnak felelnek meg.
b)
másrészről pedig a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének iii. pontja alapján a Bizkailurnál az említett - legalább 101 430 m2 teljes alapterületű - telek ipari használatra alkalmassá tételével kapcsolatban felmerült összköltségből.
(110)
A lakásokra vonatkozó megállapodás esetében a támogatástartalom az a nyereség, amelyhez a Habidite az említett megállapodás alapján az 1 500 lakás értékesítésével jutott volna, azaz a megállapodás A. cikkének e) pontja alapján a Habidite-nek az 1 500 lakás eladásáért járó összeg és a vállalkozás 1 500 lakás gyártásával kapcsolatban felmerült költségei közötti különbség.
VII.2. Összeegyeztethetőség
(111)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló, 2009. december 2-i határozatban megkérdőjelezte, hogy az értékelés elvégzésének időpontjában alkalmazandó szabályok - konkrétan az ideiglenes közösségi keretrendszer (50), a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (51) és a 2008. évi általános csoportmentességi rendelet (52) - értelmében a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel.
(112)
A (60)-(62) preambulumbekezdésben említettek alapján a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt jogellenes támogatást még a bizottsági bejelentést megelőzően, 2006. december 15-én nyújtották, következésképpen annak összeegyeztethetőségét is a támogatásnyújtás időpontjában hatályos állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján kell értékelni.
(113)
Az említett időtényező miatt a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás keretén belül nyújtott támogatás összeegyeztethetőségének értékelését nem lehet a hatályban lévő, a válságra vonatkozó különleges szabályok alapján elvégezni, mivel ezek későbbi időpontban léptek hatályba.
(114)
Továbbá, a Diputación álláspontja szerint 2006. december 15-ig sem a Habidite, sem pedig az Afer csoport nem teljesítette a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9., 10. és 11. pontjában foglalt feltételeket, amelyek alapján nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősültek volna. Ennek alapján a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás megkötésének időpontjában nem folyamodhattak megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatáshoz.
(115)
A 2006. december 15-én megkötött, a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás tárgya a Gran Bilbao megyében található Alonsotegi település beruházási projektje számára juttatott támogatás. Ez a megye a megállapodások megkötésekor a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében vett támogatott területnek minősült (53). Következésképpen azt kell megvizsgálni, hogy a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás alapján nyújtott támogatás a 2006. december 15-én hatályos, regionális támogatásokra vonatkozó szabályok szerint összeegyeztethetők voltak-e a Szerződéssel, tehát megfeleltek-e a regionális állami támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatásnak (54) (a továbbiakban: az 1998. évi iránymutatás) és a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó 2002. évi multiszektorális keretszabálynak (55) (a továbbiakban: a 2002. évi multiszektorális keretszabály), valamint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltaknak.
(116)
A beruházásokhoz nyújtott regionális támogatásoknak számos összeegyeztethetőségi feltételt kell teljesíteniük, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljenek. A földterületekre vonatkozó megállapodás 2006. december 15-i megkötésekor ezeket a feltételeket az 1998. évi iránymutatás tartalmazta, amely szerint a támogatásnak elő kell mozdítania a régió fejlődését és azokra az induló beruházásokra kell összpontosulnia, amelyek esetében azt követően kezdődtek meg a munkálatok, hogy a támogatás kedvezményezettje benyújtotta támogatás iránti kérelmét (ösztönző hatás), illetve a kedvezményezett legalább 25 %-ban köteles hozzájárulni a finanszírozáshoz, továbbá legalább öt évig nem hagyhatja el az érintett támogatott területet. Ezenkívül a támogatás megítéléséhez az elszámolható kiadások körébe csak bizonyos elszámolható költségek vonhatók be, illetve a támogatás maga nem vonható össze más támogatásokkal, ha ezzel a támogatás túllépi a regionális támogatásra megállapított felső határt.
(117)
Az 1998. évi iránymutatás 2. pontja értelmében az egyetlen vállalkozásnak nyújtott vagy egyetlen tevékenységi területre összpontosuló ad hoc regionális támogatás általános szabályként nem összeegyeztethető a Szerződéssel, mert a regionális fejlődésre gyakorolt kedvező hatásokat általában meghaladják az ilyen jellegű támogatások következményeként fellépő torzító hatások. Ráadásul tilos volt ad hoc támogatást nyújtani a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára.
(118)
A földterületekre vonatkozó megállapodás keretén belül a Habidite-nek nyújtott támogatást a spanyol hatóságok nem jelentették be mint jóváhagyott regionális támogatási program keretében nyújtott támogatást. A támogatás sokkal inkább megfelel az ad hoc jellegű intézkedés meghatározásának, minthogy általa kizárólag a Habidite és az Afer csoport, illetve közvetett módon az építőipar jutott előnyhöz.
(119)
Mindazonáltal, az 1998. évi iránymutatás 2. pontja azt is kimondja, hogy kivételes esetben az egyetlen tevékenységi területnek, illetve egyetlen vállalkozásnak nyújtott ad hoc támogatás is összeegyeztethető a Szerződéssel, mégpedig ha bizonyítható, hogy a támogatás olyan jelentős mértékben járul hozzá a regionális fejlődéshez, hogy az meghaladja mind az unión belüli kereskedelemre, mind pedig a versenyre gyakorolt torzító hatást. Jóllehet a spanyol hatóságok érvelésében erre vonatkozóan nincs utalás, a Bizottság saját kezdeményezésére és a rendelkezésére álló adatok alapján megvizsgálja, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás keretében nyújtott támogatás meghatározható-e a fentiekben említett kivételként.
(120)
A földterületekre vonatkozó megállapodást egyértelműen egy új beruházási projekt, mégpedig a Habidite új, Alonsotegiben létrehozandó gyárának támogatása érdekében kötötték meg. Az akkori számítások alapján a támogatott területen a projekt révén közvetlenül 1 100 új munkahely jött volna létre, de nagy valószínűséggel a projekt közvetve további jelentős számú munkahelyet is teremtett volna. Ehhez kapcsolódóan meg kell említeni, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodás értelmében az új beruházási projekt a regionális politika célkitűzéseinek megvalósulásához is hozzájárult volna, mégpedig azáltal, hogy Bizkaia tartomány leginkább rászoruló állampolgárai számára biztosított volna szociális lakásokat. Ezenfelül a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás aláírásának időpontjában sem a Habidite, sem pedig az Afer csoport nem teljesítette a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9., 10. és 11. pontjában foglalt feltételeket, amelyek alapján nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősültek volna (lásd a (9) preambulumbekezdést). Mindezeket figyelembe véve a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás teljesíti az 1998. évi iránymutatás 2. pontjának utolsó bekezdése értelmében a kivételes esetre vonatkozó feltételeket.
(121)
Az 1998. évi iránymutatás 4.4. pontja értelmében a regionális támogatás fogalma kizárólag olyan fizikai állóeszközökbe történő beruházást megtestesítő induló beruházásokra vonatkozik, amelyek egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását előidéző tevékenységgel függnek össze. A földterületekre vonatkozó megállapodás keretén belül nyújtott támogatás megfelel ennek a meghatározásnak, mivel egy új beruházási projekt létrehozására irányult Alonsotegiben.
(122)
Az 1998. évi iránymutatás 4.5. pontja előírja, hogy az induló beruházáshoz nyújtott támogatás kizárólag a beruházás elszámolható költségeire fordítható, következésképpen a regionális támogatás maximális mértékét is a beruházás elszámolható költségeinek százalékos arányában kell meghatározni. Az 1998. évi iránymutatás 4.5. és 4.6. pontja értelmében az új beruházási projektnél az elszámolható költségek köre magában foglalja a telkeket, az épületeket és a berendezéseket, illetve nagyvállalkozások esetén az immateriális beruházások egyes kategóriáit (szabadalmakat, licenceket, műszaki know-how-t) is az általános alap 25 %-áig.
(123)
A Habidite 2006. december 15-i alonsotegi projektje kapcsán tehát első lépésként az elszámolható költségeket kell meghatározni.
(124)
Mivel a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás nem előzetesen benyújtott támogatási kérelmen alapul, a kedvezményezett az adott időpontban nem szolgált a regionális támogatások esetében új beruházási projektre vonatkozó elszámolható költségek megállapításához szükséges információkkal. A Diputaciónnak az elszámolható költségekkel kapcsolatos adatait a (12) preambulumbekezdés tartalmazza, a következők szerint:
Földterületek
4,8 millió EUR
Ipari épületek
22,5 millió EUR
Közművesítés
4,00 millió EUR
Berendezések
24,0 millió EUR
Összesen
55,34 millió EUR
(125)
Ezek a költségkategóriák az 1998. évi iránymutatás 4.5. pontja értelmében elszámolható költségeknek tekinthetők. Ezen túlmenően a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás megfelel az 1998. évi iránymutatás 4.5. pontjából következő követelménynek is, mivel az közvetlenül az új beruházási projekt részére történő földterület-vásárláshoz, illetve a földterületek ipari használatra történő alkalmassá tételéhez kapcsolódik.
(126)
Az 1998. évi iránymutatás 4.10. pontja értelmében az induló beruházáshoz nyújtható támogatással szembeni követelményként elő kell írni, hogy a szóban forgó beruházás legalább ötéves időszakban maradjon fenn. Jóllehet a földterületekre vonatkozó megállapodás kapcsán ez a feltétel nem vonatkozik a Habidite-re, érdemes azonban megjegyezni, hogy a ((39) preambulumbekezdésben ismertetett) képzési támogatásra vonatkozó megállapodásban - amelyet szintén 2006. december 15-én kötöttek meg ugyanezen beruházási projekt kapcsán - a Habidite kötelezettséget vállalt arra vonatkozóan, hogy legalább öt éven keresztül fenn fog tartani 1 100 munkahelyet. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az 1998. évi iránymutatás 4.10. pontjában foglaltak is teljesültek.
(127)
Minthogy nem áll rendelkezésre adat a Habidite alonsotegi gyárában foglalkoztatott 1 100 alkalmazott becsült bérköltségről, a Bizottság nem tudja megbízható módon megállapítani, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás keretében nyújtott támogatás összeegyeztethető-e az 1998. évi iránymutatás munkahelyteremtésről rendelkező 4.11.-4.17. pontjával. Mindazonáltal, nem is szükséges az 1998. évi iránymutatás 4.11.-4.17. pontja szerinti értékelést elvégezni, mivel a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás a földterületek megvásárlására vonatkozik, amely összeg pedig elszámolható költségnek minősül.
(128)
A földterületekre vonatkozó megállapodás aláírását megelőzően a Habidite beruházási projektje nem részesült olyan egyéb beruházási támogatásban, amely indokolttá tenné, hogy a vizsgálat kiterjedjen az 1998. évi iránymutatás 4.18. pontja szerinti halmozódó hatásokra.
(129)
Az 1998. évi iránymutatás 4.2. pontja alapján a támogatási programoknak elő kell írniuk, hogy a támogatást még a projekt megkezdése előtt kell kérelmezni. E rendelkezés azt szavatolja, hogy kizárólag akkor kerüljön sor regionális támogatás nyújtására, ha igazolható annak ösztönző hatása. Amennyiben egy projekt esetében már a kérelem benyújtása előtt megkezdődtek a munkálatok, az ezt követően nyújtott regionális támogatás természetszerűleg nem jár ösztönző hatással, ami egyben azt is jelenti, hogy nagy valószínűséggel a projekt támogatás nélkül is megvalósult volna.
(130)
Ezzel a ponttal kapcsolatban elsősorban azt kell megjegyezni, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás ad hoc intézkedésnek minősül, és nem pedig az engedélyezett rendszer keretén belül nyújtott támogatásnak. Ugyanakkor a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében az ösztönző hatás az összeegyeztethetőséggel szemben támasztott általános feltétel, amelynek teljesülését minden esetben igazolni kell. Jóllehet a Diputación érvelésében nem szerepelt, hogy a szóban forgó intézkedés ösztönző hatással járt volna, a Bizottságnak kötelessége hivatalból megvizsgálni, hogy ez az összeegyeztethetőség szempontjából lényegi feltétel teljesült-e.
(131)
A Bizottság úgy véli, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás teljesítette az ösztönző hatással kapcsolatos feltételt, mégpedig a következőkben részletezett okok miatt. Először is, jóllehet a támogatást nem jelentették be a támogatásnyújtás időpontja (2006. december 15.) előtt, de a projekttel kapcsolatos munka sem vette kezdetét a támogatás nyújtásáig. A Diputacióntól származó információk alapján a projekthez szükséges földterület-vásárlás megindítása - amelyhez a beruházási projekttel kapcsolatos munkálatok kezdete köthető lenne - egészen 2007 májusáig váratott magára, azaz arra csak a 2006. december 15-én megkötött, földterületekre vonatkozó megállapodás aláírását követően került sor. Másodszor, a tény maga, hogy a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás felfüggesztésével a Habidite projekt nem valósul meg, azt bizonyítja, hogy a támogatás ösztönző hatással járt volna, hiszen az elmaradt támogatás az oka annak, hogy projekt nem jött létre.
(132)
Az 1998. évi iránymutatás 4.2. pontja azt is előírja, hogy a támogatás kedvezményezettje maga is köteles hozzájárulni a projekthez, mégpedig az elszámolható költségek legalább 25 %-át kitevő, minden támogatástól mentes pénzügyi forrással. Nyilvánvaló, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás ezt a feltételt is teljesíti. A Diputación által a projekttel kapcsolatban bejelentett elszámolható költség elérte az 55 millió EUR-t, a Habidite-nek tehát saját forrásból az összeg legalább 25 %-át, azaz legalább 13,75 millió EUR-t kellett volna a projektre fordítania. A Bizottság úgy véli, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás támogatástartalma - a (109) preambulumbekezdésben megfogalmazottak szerint - nem haladhatta volna meg az elszámolható költségek 75 %-át, azaz 41,25 millió EUR-t, még akkor sem, ha feltételezzük, hogy a támogatás magában foglalta volna a földterületek ipari használatra történő alkalmassá tételével kapcsolatban felmerült 28,2 millió EUR tényleges költséget, valamint további 0,98 millió EUR-t (amely 13,41 %-át teszi ki a Diputación becslése szerint a földterület megvásárlásával kapcsolatban felmerült 7,3 millió EUR-s költségnek), és amely a támogatás teljes összegének jelentős mértékű növekedését eredményezte volna.
(133)
A (116)-(132) preambulumbekezdésben foglaltak alapján a Bizottság megállapítja, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás megfelel az 1998. évi iránymutatás feltételeinek.
(134)
A (12) és a (124) preambulumbekezdésben ismertetett, a beruházás elszámolható költségeire vonatkozó adatok szintén alátámasztják, hogy 2006 decemberében a Habidite beruházási projektje, mivel annak elszámolható összköltsége meghaladta az 50 millió EUR-t, a 2002. évi multiszektorális keretszabályban foglalt feltételek teljesítésével nagyberuházási projektnek minősül. Ennek következtében a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálatát ki kell terjeszteni arra is, hogy a támogatás megfelel-e a 2002. évi multiszektorális keretszabályban rögzített feltételeknek.
(135)
2006 decemberében Gran Bilbao megyében az alkalmazható maximális támogatási intenzitás - NTE-ben kifejezve - 20 % volt. Tekintettel a 2002. évi multiszektorális keretszabály 21. pontjában foglaltakra és a Habidite projekt (12) preambulumbekezdésben már említett, 2006-tól felmerült elszámolható költségeire, a projekt maximális támogatási intenzitása a következőképpen vezethető le:
Elszámolható kiadások
Kiigazított támogatási plafon
Legfeljebb 50 millió EUR
10 millió EUR (az 50 millió EUR 20 %-a, ahol a %-os arány a regionális felső határt jelenti)
50-100 millió EUR között
0,5 millió EUR (az 5 millió EUR 10 %-a, ahol a %-os arány a regionális felső határt jelenti)
A 100 millió EUR-t meghaladó rész
-
Összesen
10,5 millió EUR
(136)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás kizárólag összesen 10,5 millió EUR-ig felelt volna meg az összeegyeztethetőség feltételének, az ezen az összegen felüli rész viszont már nem. A (78)-(82) és a (109) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően nem lehet pontosan számszerűsíteni a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatást, mivel vita tárgyát képezi, hogy milyen mértékű tényleges költségek merültek volna fel a Bizkailur részéről a földterület megvásárlására és ipari használatra történő alkalmassá tételére vonatkozó szerződéses kötelezettségvállalásának teljesítésével. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy ezzel a vitás kérdéssel kapcsolatban megfelelő információkon alapuló végleges álláspontot tudjon kialakítani.
(137)
A támogatás első eleme a Bizkailur földterület-vásárlása kapcsán felmerült tényleges költségek 13,21 %-ának felelt volna meg. A Diputación állítása szerint a tényleges költségek elérték volna a 7,3 millió EUR-t, de a Habidite meglátása szerint ez az összeg túlzott becslésen alapul. A Diputacióntól kapott információk alapján (lásd a (12) preambulumbekezdést) az is megállapítható, hogy egy másik időpontban a földvásárlás költségét 4,8 millió EUR-ra becsülték. Végezetül pedig, a 2008. évi regionális támogatás iránti kérelméhez csatolt üzleti tervében a Habidite 2008 novemberében a földvásárlásra vonatkozó költségeket 5,5 millió EUR-ra becsülte.
(138)
A második támogatástartalmat - tehát a Bizkailurnál a szóban forgó földterület ipari használatra történő alkalmassá tételével kapcsolatban felmerült tényleges költségeket - illetően, a Diputación 2009 márciusában 28,5 millió EUR összegű költséggel számolt, bár tájékoztatása alapján egy másik időpontban végzett becslése szerint ezek a költségek mindössze a 4,04 millió EUR-s összeget érték volna el (lásd a (12) preambulumbekezdést).
(139)
Összefoglalásképpen megállapítható, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján nem zárható ki teljes bizonyossággal, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás nem lépte volna túl a projektre megállapított 10,5 millió EUR-s engedélyezett összeget.
(140)
A 2002. évi multiszektorális keretszabály 24. pontja további feltételeket határoz meg azoknak az intézkedéseknek az összeegyeztethetőségéről, amelyek esetében a támogatás összege magasabb az adott támogatott területen a 100 millió EUR beruházásra vonatkozó maximálisan megengedett támogatási összegnél. Az általunk vizsgált ügy esetében - a 2002. évi multiszektorális keretszabály 21. pontja alapján - 2006 decemberében Gran Bilbao megyében a 100 millió EUR-s beruházásra vonatkozóan maximálisan megengedett támogatási összeg 15 millió EUR volt (amely az első 50 millió EUR 20 %-ának megfelelő 10 millió EUR, illetve a fennmaradó 50 millió EUR 10 %-ának megfelelő 5 millió EUR összege).
(141)
A (78)-(82) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, a rendelkezésre álló információk alapján nem lehetséges pontosan számszerűsíteni a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatást. A Bizottság azonban nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy az összeg túllépte volna a felső határként megállapított 15 millió EUR-t. Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás teljesítette-e a szóban forgó támogatás jóváhagyásával kapcsolatos további két feltételt.
(142)
Az első feltétel kimondja, hogy a támogatás kedvezményezettjének részesedése a szóban forgó termék összértékesítéséből a beruházás előtt és után nem haladhatja meg a 25 %-ot. A második feltétel szerint a beruházási projekt révén kialakított termelőkapacitás nem fedheti le az érintett piac több mint 5 %-át. A 2002. évi multiszektorális keretszabály értelmében az említett feltételek teljesítésének bizonyítási terhe az érintett tagállamra hárul. A vizsgált esettel kapcsolatban a spanyol hatóságok nem szolgáltattak olyan információt, amely alapján megállapítható lenne, hogy a további két fenti feltétel teljesült volna.
(143)
Mindazonáltal 2008 novemberében a Habidite a 2008. évi regionális támogatás iránti kérelmében (lásd a (87) preambulumbekezdést) becslést végzett a piaci árakra vonatkozóan, amely alapján a vállalat azzal számolt, hogy a 2011. évi piaci részesedése a lakásépítés teljes spanyolországi piacán (beleértve a szabad piacot és a szociális lakások piacát is) [0,1-1] %, amely - a beruházási projekt révén létrehozott további termelőkapacitás révén - 2012-től [0,5-1,5] %-ra emelkedett volna. 2011-ben a baszk építőipari szabadpiacon a Habidite részesedése [0,1-1,0] % lett volna, amely 2014-től [2,0-3,0] %-ra növekedett volna.
(144)
Figyelemmel mindezen becslésekre - amelyek megkérdőjelezésére nem áll a Bizottság rendelkezésére információ -, feltételezhető, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodás keretén belül támogatott beruházással a Habidite 2006 decemberében nem lépte volna túl a 2002. évi multiszektorális keretszabály 24. pontjában előírt, piaci részesedésre és kapacitásra vonatkozó határértékeket.
(145)
Összességében megállapítható tehát, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás 10,5 millió EUR engedélyezett maximális összeget meg nem haladó része a 2002. évi multiszektorális keretszabályban rögzített összeegyeztethetőséggel szemben támasztott feltételeknek is megfelel. A felső határként megszabott értéken felüli támogatásösszeg nem lenne összeegyeztethető a Szerződéssel, minthogy az sem az 1998. évi iránymutatásban, sem pedig a 2002. évi multiszektorális keretszabályban rögzített összeegyeztethetőségi feltételeknek nem felel meg.
(146)
Minthogy a támogatás kifizetésére nem került sor, és következésképpen azt nem is kell visszafizettetni, e határozat alkalmazásában elegendőek a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban levont következtetések.
(147)
A Bizottság felhívja az illetékes spanyol hatóságok figyelmét, hogy amikor a baszk kormány 2008. évi, ugyanerre a projektre nyújtott regionális támogatásával kapcsolatban vizsgálják a támogatáshalmozódási szabályok betartását, a vizsgálatba a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatást is be kell vonni. Ez azért is szükséges, mert mind a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás, mind pedig a 2008. évi regionális támogatás tartalmazott olyan elszámolható költséget, amely ugyanazon földterület megvásárlásával és alkalmassá tételével kapcsolatban merült fel. Még egyszer érdemes megjegyezni, hogy a beruházási projekttel kapcsolatos munkák 2007 májusában, tehát még a 2008. évi regionális támogatás iránti kérelem 2008. évben történt benyújtása előtt elkezdődtek.
(148)
A (93)-(107) preambulumbekezdésben már említetteknek megfelelően, a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás egyrészről mérsékli az induló beruházásokkal járó kockázatokat, mivel szavatolja, hogy az új gyár kezdeti termelésének jelentős részét értékesíteni fogják, másrészről pedig előnyhöz juttatja a Habidite-t versenytársaival szemben azáltal, hogy az közbeszerzési eljárás nélkül jutott a részleges támogatási program keretén belül eladásra szánt 1 500 lakás állami hatóságok részére történő eladásáról szóló megállapodáshoz. A lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás az a nyereség, amelyhez a Habidite a Diputación és a Bizkailur által megvásárolt 1 500 lakás értékesítése révén jutott volna, nevezetesen a Habidite-nek a lakások eladásáért járó összeg és a vállalkozás gyártással kapcsolatban felmerült költségei közötti különbség.
(149)
Az 1998. évi iránymutatás értelmében a regionális támogatások az elszámolható költségekhez kapcsolódnak. Ugyan az 1998. évi iránymutatás 4.2. pontja nem korlátozza a támogatásnyújtás módját, a 4.5. pont és általában az iránymutatásban foglaltak alapján egyértelmű, hogy a beruházási támogatásokat a beruházás elszámolható költségeire kell fordítani. Az 1998. évi iránymutatás 4.5. pontja értelmében a regionális támogatások nyújtásakor kizárólag az eszközök - például földterületek, épületek és berendezések/gépek - beszerzésével kapcsolatos költségek vehetők figyelembe. Az 1998. évi iránymutatás 4.6. pontja szerint a regionális támogatások egyéb költségekre, így például szabványok, licencek és műszaki know-how beszerzésére is irányulhatnak.
(150)
Mindazonáltal, a lakásokra vonatkozó megállapodás keretén belül nyújtott támogatás természeténél fogva nem az ilyen jellegű elszámolható költségekre, hanem a kedvezményezett tényleges működési költségeinek csökkentésére irányul. Az 1998. évi iránymutatás 4.15. pontja értelmében a működési támogatás általában tilos, arra csak kivételes esetekben a Szerződés 107. cikkének a) pontja értelmében vett támogatott területeken van lehetőség. Ugyanakkor a Habidite projekt nem a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, hanem a 107. cikk (3) bekezdés c) pontja szerinti támogatott területen valósult volna meg.
(151)
Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás működési támogatásnak számít, és így az 1998. évi iránymutatás 4.15 pontjában foglaltak alapján nem lett volna összeegyeztethető a Szerződéssel.
VIII. ÖSSZEGZÉS
(152)
A (63)-(151) preambulumbekezdésben foglaltak alapján, illetve az uniós közbeszerzési jogszabályokkal való összeegyeztethetőségre vonatkozó további megállapítások sérelme nélkül, a Bizottság megállapítja, hogy a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaznak.
(153)
A földterületekre vonatkozó megállapodás esetében a támogatás két elemből áll:
a)
egyrészről egy olyan kölcsön elmaradt kamataiból, amelynek összege megegyezik a Bizkailurnál a Habidite projekt földvásárlással kapcsolatban felmerült összköltségekkel, és amelyet 7 éves futamidőre, 4 éves türelmi idővel kamat nélkül nyújtottak. Az elmaradt kamat - a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének ii. pontja alapján - a Bizkailurnál a földterületek megvásárlásával kapcsolatban felmerült költségek 13,41 %-ával megegyező nettó támogatástartalomnak felel meg.
b)
másrészről a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének iii. pontja alapján a Bizkailurnál a legalább 101 403 m2 teljes alapterületű telek ipari használatra történő alkalmassá tételével kapcsolatban felmerült összköltségéből.
(154)
A lakásokra vonatkozó megállapodás esetében a támogatástartalom az a nyereség, amelyhez a Habidite és az Afer csoport, a Diputación és a Bizkailur által megrendelt 1 500 lakás értékesítésével jutott volna, nevezetesen a Habidite-nek a lakásokra vonatkozó megállapodás alapján a lakások eladásáért járó összeg, illetve a Habidite építéssel kapcsolatban felmerült költségei közötti különbség.
(155)
A rendelkezésre álló információk alapján nem lehet pontosan megállapítani a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás összegét. A jelen határozat alkalmazásában azonban nem is szükséges összegben kifejezni a támogatást, mivel nem került sor a kifizetésre, és következésképpen azt nem is kell visszafizettetni.
(156)
A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozni kívánja, hogy a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodás jogellenes támogatást foglal magában. A megállapodásokban foglalt, 2006. december 15-i támogatásnyújtással sérült a Szerződésben foglalt előzetes bejelentési kötelezettség. A CELF/SIDE ügyben (56) hozott ítéleten alapuló ítélkezési gyakorlattal összhangban a támogatás annak ellenére jogellenesnek minősül, hogy a két megállapodást utólag bejelentették, illetve hogy a levont következtetések szerint a földterületekre vonatkozó megállapodás részben, a 10,5 millió EUR-s engedélyezett összegig megfelel az összeegyeztethetőségi feltételeknek. A Bizottság felkéri az illetékes spanyol hatóságokat, hogy állapítsák meg a szükséges jogi következményeket, amelyeket a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatások jogellenes természete von maga után.
(157)
Az 1998. évi iránymutatás és a 2002. évi multiszektorális keretszabály értelmében a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás abban az esetben összeegyeztethető a Szerződéssel, ha a támogatás engedélyezett összege nem haladja meg a 10,5 millió EUR-t. A földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás engedélyezett összegen felüli része nem összeegyeztethető a Szerződéssel.
(158)
A lakásokra vonatkozó megállapodás keretén belül nyújtott támogatás működési támogatásnak számít, így az 1998. évi iránymutatás 4.15. pontja értelmében egyetlen része sem összeegyeztethető a Szerződéssel.
(159)
A határozatnak a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás fennállásával kapcsolatos következtetései a baszk kormány által ugyanezen beruházási projekt számára 2008-ban nyújtott regionális támogatások szempontjából is relevánsak. A Bizottság megállapítja, hogy a beruházási projekttel kapcsolatos munkák már 2007 májusában, tehát még a 2008. évi regionális támogatási kérelem benyújtása előtt elkezdődtek.
(160)
A földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás kedvezményezettjei, mind a Habidite Technologies País Vasco S.A., mind pedig az Afer csoport szerződő félként vesz részt a földterületekre, illetve a lakásokra vonatkozó megállapodásban, és a mikro-, kis és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás (57) melléklete 3. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglaltak értelmében kapcsolódó vállalkozásoknak minősülnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006. december 15-én megkötött és a Spanyol Királyság által 2009. április 15-én bejelentett két megállapodás, amely egyrészről a Diputación Foral de Bizkaia és a Bizkailur S.A., másrészről a Habidite Technologies País Vasco S.A. és az Afer csoport között jött létre, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást tartalmaz.
2. cikk
A bejelentett megállapodásokban foglalt támogatás jogellenes, mivel azt a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes bejelentési kötelezettség megsértésével nyújtották.
3. cikk
A földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás elemei a következők:
a)
A Diputación és a Bizkailur elmaradt kamatai, amely egy olyan kölcsön után járt volna, amelynek összege megegyezik a földvásárlással kapcsolatban felmerült költségekkel, és amelynek kamatmentes törlesztésére 4 éves türelmi idő letelte után négy egyenlő, 25 %-os részlet visszafizetésével került volna sor. A szóban forgó kamatmentes kölcsön nettó támogatástartalma a Bizkailurnál az érintett projekttel kapcsolatos és a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének ii. pontja szerinti földterületek megvásárlása során felmerült tényleges költségek 13,41 %-át tette volna ki.
b)
A Bizkailur tényleges összköltsége, amely a földterületekre vonatkozó megállapodás második része 1. cikkének iii. pontja értelmében a legalább 101 430 m2 teljes alapterületű, megvásárlandó földterület érintett projekttel kapcsolatos ipari használatra történő alkalmassá tételével kapcsolatban merült volna fel.
4. cikk
A lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatást az a nyereség testesíti meg, amelyhez az említett megállapodás értelmében a Habidite és az Afer csoport a Diputación Foral de Bizkaia és a Bizkailur által megrendelt 1 500 lakás értékesítésével jutott volna. A nyereség ebben az esetben a megállapodás A. cikkének e) pontja értelmében a Bizkailur által a Habidite-nek fizetendő összeg, illetve a Habidite 1 500 lakás megépítésével kapcsolatban felmerült saját költségei közötti különbség.
5. cikk
A nemzeti regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatások és a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó 2002. évi multiszektorális keretszabály értelmében a földterületekre vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás 10,5 millió EUR-s engedélyezett összeghatárig összeegyeztethető a Szerződéssel. Az ezt az összeghatárt meghaladó támogatás nem összeegyeztethető a Szerződéssel.
6. cikk
A nemzeti regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás 4.15 pontja értelmében a lakásokra vonatkozó megállapodásban foglalt támogatás nem összeegyeztethető a Szerződéssel, mert az működési támogatásnak számít.
7. cikk
Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.