ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. srpna 2010
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska
(oznámeno pod číslem K(2010) 5524)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(2010/454/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,
s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na přílohu V kapitolu 3 bod 4 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha V kapitola 3 bod 2 aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu, které se vyskytují na území Bulharska a Rumunska (dále jen „nové členské státy“) ke dni jejich přistoupení a přesahují množství, jež lze považovat za obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů v roce 2006, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(4)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(5)
Aby se zohlednil hospodářský růst během období posuzovaného pro kontrolu přebytečných zásob a možný výsledný nárůst spotřeby potravin, byla zavedena lineární funkce vývoje, kde jsou jako základ použity údaje o produkci a obchodu v letech 2003-2005. V případech, kde by lineární funkce vývoje vyústila ve vyšší přebytek, se použil průměr změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(6)
K odstranění menších přebytků byl použit strop: pokud množství přebytečných zásob daného produktu nedosáhlo více než 10 % toho, co se dalo pokládat za „obvyklý převod zásob“ pro daný produkt, bylo rozhodnuto, že se členským státům nebudou účtovat. Uvedený 10% strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu.
(7)
Komise rovněž vyzvala členské státy, aby předložily veškerou argumentaci týkající se zvláštních situací, které by mohly ospravedlnit větší než obvyklé zásoby, a zhodnotila je. Toto zhodnocení nepřineslo žádné změny údajů stanovených pomocí metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění.
(8)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. V případě, že tyto údaje kvůli statistické důvěrnosti k dispozici nejsou, měly by se použít údaje, které nové členské státy oficiálně zaslaly Komisi.
(9)
Pokud jde o Bulharsko, matematické použití metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění na statistické informace uvedené v 8. bodě odůvodnění má za výsledek, že nejsou zjištěna žádná přebytečná množství, a není proto třeba zvažovat jakékoli argumenty týkající se zvláštních situací popsané v 7. bodě odůvodnění.
(10)
Pro výpočet finančních důsledků přebytečných zásob by se měly vypočítat náklady na jejich odstranění. Jelikož se vývozní náhrady nevztahují na konzervované houby, u nichž byly stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést. Aby se zohlednily současné obtížné hospodářské okolnosti, na které poukázalo Rumunsko, považuje se za vhodné prodloužit lhůtu pro zaplacení těchto částek na čtyři roky.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v Bulharsku a Rumunsku ke dni přistoupení, které přesahuje množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. lednu 2007, a částky, jež se účtují těmto novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Unie.
2. Rumunsko může uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Unie čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčenému novému členskému státu. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. října 2011, 31. října 2012 a 31. října 2013.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. augusztus 12.)
Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásával összefüggésben a cukortól eltérő mezőgazdasági termékek többletkészleteinek meghatározásáról és e készletek felszámolásának pénzügyi következményeiről
(az értesítés a C(2010) 5524. számú dokumentummal történt)
(Csak a román nyelvű változat hiteles)
(2010/454/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére,
tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak V. melléklete 3. fejezetének (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Bulgária és Románia csatlakozási okmánya V. melléklete 3. fejezetének (2) bekezdése előírja, hogy a Bulgária és Románia (a továbbiakban: az új tagállamok) területén a csatlakozás időpontjában szabad forgalomban lévő olyan magán- vagy állami termékkészleteket, amelyek meghaladják a rendes átvihető készletnek tekinthető mennyiséget, az új tagállamoknak saját költségükre fel kell számolniuk. A rendes átvihető készlet fogalmát az egyes termékek tekintetében az egyes közös piacszervezések különleges feltételei és céljai alapján kell meghatározni.
(2)
A különféle piacszervezésekre jellemző feltételek és célok, valamint az új tagállamokban a csatlakozás előtt meglévő árak és a közösségi árak közötti viszony miatt a rendes átvihető készletet az ágazatonként eltérő tényezők alapján kell felmérni.
(3)
A többletkészlet-mennyiségek kiszámításának alapja a következő: a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változása 2006-ban, összehasonlítva az azt megelőző három évben a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változásának átlagával.
(4)
A számítás eredményeit ki kell igazítani annak figyelembevétele céljából, hogy egyes termékkategóriák, például a vaj, a vajolaj, a különféle minőségű rizs, a komló, a vetőmagok, a boralkohol, a dohány és a gabonafélék gyakorlatilag felcserélhetők egymással, ily módon egy csoportnak tekinthetők, és a csoporton belül egyes termékek készleteinek növelését ellensúlyozhatja a csoportot alkotó többi termék készletszintjének csökkenése.
(5)
A többletkészletek felmérése céljából értékelt időszakban bekövetkező gazdasági növekedésnek és az élelmiszer-fogyasztás ebből fakadó lehetséges növekedésének figyelembevétele érdekében egy, a tendenciát leíró lineáris függvényt alkalmaztak, amelyhez a 2003-2005-ös időszak termelési és kereskedelmi adatai szolgáltak kiindulópontul. Azokban az esetekben, amelyekben a lineáris függvény többletkészlet-növekedést mutatott, a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változásának a megelőző három évre számított átlagát vették.
(6)
Az elhanyagolható mennyiségű többletek figyelmen kívül hagyása érdekében küszöbértéket alkalmaztak: amenynyiben a többletkészlet mennyisége egy adott termékre vonatkozóan nem haladta meg a „rendesen átvihető készletnek” minősülő mennyiség 10 %-át, úgy tekintették, hogy a tagállamokat nem terheli fizetési kötelezettség. E 10 %-os küszöbérték figyelembe veszi az előcsatlakozási időszak sajátos körülményei között gyűjtött statisztikai adatok hibahatárát, valamint az elvégzett feladat összetettségét és nagyságrendjét.
(7)
Ezenkívül a Bizottság felkérte az új tagállamokat arra, hogy ismertessenek érveket olyan konkrét helyzetekkel kapcsolatban, amelyek indokolttá tennék a szokásosnál nagyobb mennyiségű készleteket, majd értékelte ezeket az érveket. Az értékelés eredménye nem tette szükségessé az (1)-(6) preambulumbekezdésben leírt módszertan szerint megállapított számok módosítását.
(8)
A számításnak a tagállamok által benyújtott hivatalos Eurostat-adatokon kell alapulnia, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak. Amennyiben a szóban forgó adatok a bizalmas adatkezelés miatt nem elérhetők, az új tagállamok által a Bizottság részére hivatalosan elküldött adatokat kell használni.
(9)
Bulgária esetében az (1)-(6) preambulumbekezdésben leírt módszertan matematikai alkalmazása a (8) preambulumbekezdésben említett statisztikai adatok tekintetében azt eredményezte, hogy nem volt megállapítható többletkészletek megléte, ezért a (7) preambulumbekezdésben említett, konkrét helyzetekkel kapcsolatos érvek figyelembevételére sem volt szükség.
(10)
A többletkészletekből eredő pénzügyi következmények kiszámításának feltétele az említett készletek megszüntetésével összefüggő költségek kiszámítása. A tartósított gomba esetében, amelyre nem vonatkozik export-visszatérítés, és amelyből jelentős többletkészlet képződött, a számítás alapjául - hasonló megközelítést alkalmazva - a belső és külső árak átlaga közötti különbség szolgál. A képződő többletkészletek meghatározásából eredő pénzügyi következmények ideiglenes jellegére való tekintettel, az érintett tagállamoknak a megfelelő összegeket be kell fizetniük az uniós költségvetésbe. Célszerű meghatározni a befizetések teljesítésének időpontját. Figyelemmel a Románia által említett jelenlegi nehéz gazdasági körülményekre, helyénvalónak tűnik a szóban forgó összegek befizetésének időszakát négy évben meghatározni.
(11)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bulgáriában és Romániában a csatlakozás időpontjában szabad forgalomban lévő mezőgazdasági termékkészletek azon mennyiségeit, amelyek meghaladták a 2007. január 1-jén rendes átvihető készletnek tekinthető mennyiséget, valamint az e mennyiségek felszámolásának költségei miatt a szóban forgó új tagállamokra terhelendő összegeket a melléklet tartalmazza.
2. cikk
(1) A mellékletben megállapított összegeket az uniós költségvetés bevételének kell tekinteni.
(2) Románia a mellékletben feltüntetett összegeket négy egyenlő részletben is befizetheti az uniós költségvetésbe. Az első részletet legkésőbb az azon hónapot követő második hónap utolsó napján kell befizetni, amely során a szóban forgó új tagállamot értesítették e határozatról. A következő részletek befizetésének sorrendben 2011. október 31-ig, 2012. október 31-ig, illetve 2013. október 31-ig kell megtörténnie.
3. cikk
Ennek a határozatnak Románia a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 12-én.