NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 640/2010
ze dne 7. července 2010
o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka obecného (Thunnus thynnus) a o změně nařízení Rady (ES) č. 1984/2003
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982, schválené rozhodnutím Rady 98/392/ES (3), dohody o provedení ustanovení této úmluvy o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, ratifikované rozhodnutím Rady 98/414/ES (4), a Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři, přijaté rozhodnutím Rady 96/428/ES (5). V rámci těchto mezinárodních závazků se Unie podílí na úsilí zajistit udržitelné řízení vysoce stěhovavých rybích populací.
(2)
Unie je rovněž na základě rozhodnutí Rady 86/238/EHS (6) smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „úmluva ICCAT“). Úmluva ICCAT stanoví rámec pro regionální spolupráci při ochraně a řízení tuňáků a podobných druhů v Atlantském oceánu a přilehlých mořích prostřednictvím Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) a pro přijímání doporučení v oblasti úmluvy ICCAT, která se stávají závaznými pro smluvní strany, spolupracující nesmluvní strany, organizace a rybářské subjekty.
(3)
Doporučení ICCAT č. 1992-01, 1993-03, 1996-10, 1997-04, 1998-12, 03-19 a 06-15 a usnesení č. 1993-02, 1994-04 a 1994-05 o programu statistické dokumentace pro tuňáka obecného byla provedena nařízením Rady (ES) č. 1984/2003 ze dne 8. dubna 2003, kterým se zavádí systém statistického sledování obchodu s tuňákem obecným, mečounem obecným a tuňákem velkookým v Unii (7).
(4)
V rámci opatření pro regulaci populací tuňáka obecného, pro zvýšení kvality a spolehlivosti statistických údajů a za účelem předcházení, potírání a odstranění nezákonného rybolovu ICCAT přijala na svém výročním zasedání v Recife (Brazílie) dne 15. listopadu 2009 doporučení č. 09-11, kterým se mění doporučení č. 08-12 o programu ICCAT pro dokumentaci úlovků tuňáka obecného. Toto doporučení vstoupilo v platnost dne 1. června 2010 a je třeba, aby je Unie provedla.
(5)
Aby bylo zajištěno, že ustanovení o programu ICCAT pro dokumentaci úlovků tuňáka obecného budou snadno srozumitelná a jednotně uplatňovaná, příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1984/2003 týkající se statistické dokumentace a osvědčení o zpětném vývozu pro tuňáka obecného podle ICCAT by měla být zrušena. Nařízení (ES) č. 1984/2003 by mělo být změněno odpovídajícím způsobem.
(6)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské Unie, pokud jde o provádění nových ochranných opatření přijatých ICCAT, a aktualizovat tak a doplňovat přílohy tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Tímto nařízením se zavádí program Unie pro dokumentaci úlovků tuňáka obecného s cílem podpořit uplatňování opatření na zachování a řízení přijatých Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), začleňující ustanovení o programu ICCAT pro dokumentaci úlovků tuňáka obecného s ohledem na identifikaci původu všech tuňáků obecných.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„tuňákem obecným“ ryba druhu Thunnus thynnus kódů kombinované nomenklatury uvedených v příloze I;
b)
„domácím obchodem“
i)
obchod v rámci jednoho členského státu nebo mezi dvěma a více členskými státy s tuňákem obecným uloveným v oblasti úmluvy ICCAT plavidlem Unie provádějícím odlov nebo pastí Unie a vyloženým na území Unie; a
ii)
obchod v rámci jednoho členského státu nebo mezi dvěma a více členskými státy s chovným tuňákem obecným uloveným v oblasti úmluvy ICCAT plavidlem Unie provádějícím odlov a umístěným do klece v hospodářství na území Unie;
c)
„vývozem“ jakékoli přemístění tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy ICCAT plavidlem Unie provádějícím odlov nebo pastí Unie do třetí země, včetně přemístění z území Unie, ze třetích zemí nebo z lovišť;
d)
„dovozem“ dovezení tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy ICCAT plavidlem třetí země provádějícím odlov nebo pastí třetí země na území Unie, mimo jiné za účelem umístění do klecí, výkrmu, chovu nebo překládky;
e)
„zpětným vývozem“ jakékoli přemístění tuňáka obecného, který byl předtím dovezen na území Unie, z území Unie;
f)
„oblastí úmluvy ICCAT“ oblast stanovená Mezinárodní úmluvou na ochranu tuňáků v Atlantiku;
g)
„členským státem vlajky“ členský stát, pod jehož vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov;
h)
„členským státem pasti“ členský stát, na jehož území je umístěna past;
i)
„členským státem hospodářství“ členský stát, na jehož území se nachází hospodářství;
j)
„smluvními stranami úmluvy“ smluvní strany a spolupracující nesmluvní strany, organizace a rybářské subjekty v rámci ICCAT;
k)
„šarží“ množství produktů tuňáka obecného ze stejného vzorku a pocházejícího ze stejné zeměpisné oblasti a stejného rybářského plavidla, nebo skupiny rybářských plavidel, nebo ze stejné pasti.
KAPITOLA II
DOKLAD O ÚLOVKU TUŇÁKA OBECNÉHO
Článek 3
Obecná ustanovení
1. Členské státy vyžadují vyplněný doklad o úlovku tuňáka obecného (dále jen „doklad o úlovku“) pro každý případ vyložení nebo překládky tuňáka obecného v jejich přístavech, umístění do klecí podle přílohy IV nebo výlovu z jejich hospodářství.
2. Každá šarže tuňáka obecného, která je předmětem domácího obchodu, dovozu na území Unie nebo vývozu či zpětného vývozu z území Unie, musí být doprovázena potvrzeným dokladem o úlovku, s výjimkou případů, na něž se použije čl. 4 odst. 3, a případně buď prohlášením ICCAT o přemístění, nebo potvrzeným osvědčením o zpětném vývozu tuňáka obecného (dále jen „osvědčení o zpětném vývozu“).
Veškeré vykládky, překládky, umístění do klecí, výlovy, domácí obchod, dovoz, vývoz nebo zpětný vývoz tuňáka obecného bez vyplněného a potvrzeného dokladu o úlovku nebo případně bez osvědčení o zpětném vývozu jsou zakázány.
3. Členské státy neumístí tuňáka obecného do hospodářství, které není schváleno smluvními stranami úmluvy ani uvedeno v evidenci ICCAT hospodářských zařízení, která mají povolení provozovat chov tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy ICCAT.
4. Členské státy hospodářství zajistí, aby úlovky tuňáka obecného byly umístěny v oddělených klecích nebo v oddělené řadě klecí s členěním podle členského státu nebo smluvní strany úmluvy, z nichž úlovek pochází.
5. Odchylně od odstavce 4 členské státy hospodářství zajistí, aby úlovky tuňáka obecného, které pocházejí ze společných rybolovných operací ve smyslu čl. 2 písm. g) nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (8), byly umístěny v oddělených klecích nebo v oddělené řadě klecí a rozlišeny podle jednotlivých společných rybolovných operací.
6. Členské státy hospodářství zajistí, aby výlov tuňáka obecného z hospodářství probíhal v tom roce, ve kterém byl uloven, nebo před začátkem lovné sezóny plavidel používajících vlečné sítě v případě, že je výlov prováděn v následujícím roce. Pokud není výlov ukončen během tohoto období, členské státy hospodářství vyplní a předají Komisi do deseti dnů od ukončení tohoto období každoroční prohlášení o převodu úlovku do dalšího roku. Toto prohlášení obsahuje:
-
množství (vyjádřené v kg) a počet ryb, jež je třeba převést do dalšího roku,
-
rok úlovku,
-
velikostní složení,
-
členský stát vlajky nebo smluvní stranu úmluvy, číslo ICCAT a název plavidla provádějícího odlov,
-
referenční čísla dokladu o úlovku, jenž odpovídá úlovkům, které se převádějí do dalšího roku,
-
název a číslo výkrmny ICCAT,
-
číslo klece a
-
informace o vyloveném množství (vyjádřené v kg) po ukončení výlovu.
Komise předá prohlášení sekretariátu ICCAT do pěti dnů.
7. Množství tuňáka obecného převedené do dalšího roku v souladu s odstavcem 6 je umístěno v oddělených klecích nebo oddělené řadě klecí v hospodářství podle roku výlovu.
8. Formuláře dokladu o úlovku členské státy vlajky nebo pasti poskytnou pouze svým plavidlům provádějícím odlov a pastím, které mají povoleno lovit tuňáka obecného v oblasti úmluvy, včetně těch, které mají povoleno lovit jej jako vedlejší úlovek.
9. Na každém dokladu o úlovku je uvedeno jednoznačné identifikační číslo dokladu. Čísla dokladů jsou specifická pro jednotlivé členské státy vlajky nebo pasti a přiřadí se každému plavidlu provádějícímu odlov nebo každé pasti. Tyto formuláře nelze přenášet na jiné plavidlo provádějící odlov nebo na jinou past.
10. Kopie dokladů o úlovku doprovází každou část rozdělených šarží nebo zpracovaný produkt, přičemž jednoznačné číslo původního dokladu o úlovku se použije pro jejich sledování.
11. Z požadavků tohoto nařízení jsou vyňaty domácí obchod, vývoz, dovoz a zpětný vývoz u částí ryb jiných než maso (hlav, očí, jiker a mlíčí, vnitřností a ocasů).
Článek 4
Potvrzování
1. Velitelé plavidel provádějících odlov, provozovatelé pastí, provozovatelé hospodářství, prodejci, vývozci nebo jejich zplnomocnění zástupci vyplní doklad o úlovku, pokud možno v elektronické formě, uvedením požadovaných informací v příslušných oddílech a požádají o jeho potvrzení podle odstavce 2 pokaždé, když provedou vykládku, přemístění, umístění do klecí, výlov, překládku, nebo uskuteční domácí obchod nebo vývoz tuňáka obecného.
2. Doklad o úlovku potvrdí příslušný orgán členského státu vlajky, pasti nebo hospodářství nebo členského státu, kde je usazen prodejce nebo vývozce. Členské státy doklad o úlovku pro celé množství tuňáka obecného potvrdí, pouze jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo provádějící odlov pluje pod vlajkou členského státu nebo se past či hospodářství nachází v členském státě, který provedl výlov tuňáka obecného,
b)
ověřením šarže bylo prokázáno, že všechny informace obsažené v dokladu o úlovku jsou správné,
c)
souhrnné množství, které se má potvrdit, nepřekračuje příslušné kvóty ani omezení odlovu pro daný hospodářský rok, včetně případných individuálních kvót přidělených plavidlům provádějícím odlov nebo pastím, a
d)
tuňák obecný splňuje příslušné požadavky opatření na zachování a řízení ICCAT.
3. Potvrzení podle odstavce 2 tohoto článku se nevyžaduje v případě, že je celé množství tuňáka obecného, jež je k dispozici k prodeji, označeno štítky podle článku 5 členským státem vlajky nebo pasti, který tuňáka obecného ulovil.
4. Jestliže je ulovené a vyložené množství tuňáka obecného menší než 1 tuna nebo tři ryby, může se jako dočasný doklad o úlovku použít lodní deník rybolovu nebo doklad o prodeji, a to až do potvrzení dokladu o úlovku ve lhůtě sedmi dnů před tím, než se uskuteční domácí obchod nebo vývoz.
5. Potvrzený doklad o úlovku obsahuje příslušné informace uvedené v příloze II.
6. Vzor dokladu o úlovku je uveden v příloze III. V případě, že v některém oddílu vzoru dokladu o úlovku není dostatek místa, aby bylo možné plně sledovat pohyb tuňáka obecného od ulovení po uskutečnění obchodu, oddíl určený pro tyto nutné informace lze podle potřeby rozšířit a připojit jako přílohu. Příslušný orgán členského státu přílohu potvrdí co nejdříve, nejpozději však při dalším přemístění tuňáka obecného.
7. Instrukce pro vydávání, číslování, vyplnění a potvrzení dokladu o úlovku jsou stanoveny v příloze IV.
Článek 5
Označování štítky
1. Členské státy mohou vyžadovat, aby jejich plavidla provádějící odlov nebo pasti ke každému tuňákovi obecnému připevnily štítek, pokud možno v době usmrcení, nejpozději však v době vykládky. Štítky jsou opatřeny jednoznačným číslem specifickým pro členský stát a chráněny před neoprávněnou manipulací. Čísla štítků odpovídají dokladu o úlovku.
2. Dotčené členské státy předloží Komisi souhrnné informace o provádění programu označování. Komise předá souhrnné informace v přiměřené lhůtě sekretariátu ICCAT.
3. Použití štítků se povolí pouze v případě, že souhrnné množství úlovků nepřekračuje příslušné kvóty pro členské státy ani omezení odlovu pro daný hospodářský rok, včetně případných individuálních kvót přidělených plavidlům provádějícím odlov nebo pastím.
KAPITOLA III
OSVĚDČENÍ O ZPĚTNÉM VÝVOZU TUŇÁKA OBECNÉHO
Článek 6
Obecná ustanovení
1. Členské státy zajistí, aby každá šarže tuňáka obecného zpětně vyvážená z jejich území byla doprovázena potvrzeným osvědčením o zpětném vývozu.
Osvědčení o zpětném vývozu se nepoužije v případech, kdy byl chovný tuňák obecný dovezen živý.
2. Hospodářský subjekt odpovědný za zpětný vývoz vyplní osvědčení o zpětném vývozu uvedením požadovaných informací v příslušných oddílech a požádá o jeho potvrzení pro šarži tuňáka obecného, která se má zpětně vyvézt. Vyplněné osvědčení o zpětném vývozu je doprovázeno kopií potvrzeného dokladu nebo potvrzených dokladů o úlovku pro tuňáka obecného, který byl předtím dovezen.
Článek 7
Potvrzování osvědčení o zpětném vývozu
1. Osvědčení o zpětném vývozu potvrdí příslušný orgán členského státu, z něhož je zpětný vývoz prováděn.
2. Příslušný orgán osvědčení o zpětném vývozu pro celé množství produktu z tuňáka obecného potvrdí pouze při splnění těchto podmínek:
a)
bylo prokázáno, že všechny informace obsažené v osvědčení o zpětném vývozu jsou správné;
b)
potvrzený doklad nebo potvrzené doklady o úlovku doprovázející osvědčení o zpětném vývozu byly předtím přijaty pro účely dovozu produktů uvedených na osvědčení o zpětném vývozu;
c)
produkty, které se mají vyvézt, jsou zcela nebo zčásti totožné s produkty uvedenými na potvrzeném dokladu nebo potvrzených dokladech o úlovku; a
d)
k potvrzenému osvědčení o zpětném vývozu je připojena kopie dokladu nebo dokladů o úlovku.
3. Potvrzené osvědčení o zpětném vývozu obsahuje informace uvedené v příloze V.
KAPITOLA IV
PŘEDÁVÁNÍ A OVĚŘOVÁNÍ DOKLADŮ
Článek 8
Předávání a uchovávání potvrzených dokladů
1. S výjimkou případů, kdy se použije čl. 4 odst. 3, členské státy předají elektronickou cestou kopii všech potvrzených dokladů o úlovku či osvědčení o zpětném vývozu co nejdříve a v každém případě do pěti pracovních dní ode dne potvrzení, případně neprodleně, pokud očekávaná doba přepravy nepřekračuje pět pracovních dní, těmto příjemcům:
a)
Komisi;
b)
příslušným orgánům členského státu či smluvní strany úmluvy, na jejichž území bude tuňák obecný předmětem domácího obchodu nebo chovu nebo tam bude dovezen; a
c)
sekretariátu ICCAT.
2. Členské státy uchovávají kopie potvrzených dokladů o úlovku a osvědčení o zpětném vývozu, které vydaly nebo přijaly, po dobu alespoň dvou let.
Článek 9
Ověřování
1. Členské státy zajistí, aby jejich příslušné orgány identifikovaly každou šarži tuňáka obecného, která je na jejich území vyložena nebo přeložena, je předmětem domácího obchodu, je na jejich území dovezena nebo je z něho vyvezena či zpětně vyvezena. U každé šarže tuňáka obecného si příslušné orgány vyžádají a zkontrolují potvrzený doklad (potvrzené doklady) o úlovku a související dokumentaci. Kontrola zahrnuje nahlížení do databáze potvrzených dokladů, kterou vede sekretariát ICCAT.
2. Příslušné orgány mohou také za účelem ověření informací uvedených v dokladu o úlovku a souvisejících dokumentech zkontrolovat obsah šarže a v případě potřeby provést ověření u dotčených provozovatelů.
3. Jestliže se v důsledku kontrol či ověření provedených podle odstavců 1 a 2 objeví pochybnosti o informacích uvedených v dokladu o úlovku, spolupracují členské státy s příslušnými orgány, které doklad (doklady) o úlovku nebo osvědčení o zpětném vývozu potvrdily, s cílem tyto pochybnosti odstranit.
4. Jestliže členský stát zjistí šarži bez dokladu o úlovku, oznámí svá zjištění dodávajícímu členskému státu nebo vyvážející smluvní straně úmluvy a v případě, že jsou známy, také členskému státu vlajky či smluvní straně úmluvy, pod jejíž vlajkou plavidlo pluje.
5. Dokud nejsou dokončeny kontroly či ověření podle odstavců 1 a 2, členské státy nepovolí, aby byla šarže předmětem domácího obchodu, nebo byla dovezena či vyvezena, a v případě živého tuňáka obecného určeného pro hospodářství nepřijmou prohlášení o přemístění.
6. Pokud členský stát na základě kontroly nebo ověření provedených podle odstavce 1 a ve spolupráci s dotčenými potvrzujícími orgány rozhodne, že doklad o úlovku nebo osvědčení o zpětném vývozu jsou neplatné, domácí obchod s dotčenou šarží tuňáka obecného a jeho dovoz, vývoz nebo zpětný vývoz se zakáží.
KAPITOLA V
PŘEDÁVÁNÍ ÚDAJŮ
Článek 10
Informace týkající se potvrzování a kontaktních míst
1. Členské státy oznámí Komisi:
a)
název a úplnou adresu svých orgánů příslušných pro potvrzování a ověřování dokladů o úlovku či osvědčení o zpětném vývozu,
b)
jméno, funkci a vzorový otisk razítka nebo pečeti individuálně zplnomocněných potvrzujících úředníků, a
c)
případně vzory štítků.
2. V oznámení se uvede datum, k němuž informace podle odstavce 1 nabývá účinku. Komisi se včas sdělí aktualizované údaje o potvrzujících orgánech a úřednících.
3. Členské státy Komisi oznámí kontaktní místa, která je třeba uvědomit v případě pochybností ohledně dokladů o úlovku či osvědčení o zpětném vývozu, zejména pak jejich název.
4. Komise tyto informace neprodleně předá sekretariátu ICCAT.
Článek 11
Výroční zpráva o programu
1. Členské státy Komisi každoročně do 15. září elektronickou cestou předloží zprávu o programu, která zahrnuje informace uvedené v příloze VI, za období od 1. července předchozího roku do 30. června probíhajícího roku.
2. Komise vypracuje výroční zprávu Unie o programu a předá ji každoročně do 1. října sekretariátu ICCAT.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 12
Změny příloh
S cílem uplatnit ochranná opatření přijatá ICCAT může Komise změnit přílohy tohoto nařízení prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 13 a za podmínek stanovených v článcích 14 a 15.
Komise přijímá tyto akty v přenesené pravomoci v souladu s tímto nařízením.
Článek 13
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 12 jsou svěřeny Komisi na dobu pěti let od 14. srpna 2010. Komise vypracuje o přenesených pravomocích zprávu nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 14.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v článcích 14 a 15.
Článek 14
Zrušení přenesení pravomocí
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článku 12 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomocí, uvědomí druhý orgán a Komisi v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinnosti okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
3. Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, tento akt nevstoupí v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 16
Změny nařízení (ES) č. 1984/2003
1. Nařízení (ES) č. 1984/2003 se mění takto:
a)
v názvu se zrušují slova „tuňákem obecným,“;
b)
v čl. 1 písm. a) se zrušují slova „tuňáka obecného (Thunnus thynnus),“;
c)
v článku 2 se zrušují slova „tuňáka obecného,“;
d)
v článku 3 se zrušuje písmeno a);
e)
v čl. 4 odst. 1 se zrušuje první odrážka;
f)
v čl. 4 odst. 2 písm. b) bodě iii) se zrušují slova „tuňáka obecného“;
g)
v čl. 5 odst. 1 se zrušuje první odrážka;
h)
v čl. 6 odst. 1 druhém pododstavci se zrušuje písmeno a);
i)
v čl. 8 písm. a) se zrušují slova „tuňáka obecného,“;
j)
v čl. 9 odst. 2 se zrušuje písmeno a);
k)
přílohy I, IVa, IX a XV se zrušují.
2. Odkazy na zrušená ustanovení nařízení (ES) č. 1984/2003 se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 17
Přezkum tohoto nařízení
Komise přezkoumá toto nařízení na základě doporučení přijatých ICCAT, zohlední přitom aktualizovaná vědecká stanoviska k velikosti populace předložená na jejích zasedáních a předloží potřebné pozměňovací návrhy.
Článek 18
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 7. července 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 640/2010/EU RENDELETE
(2010. július 7.)
a kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus) vonatkozó fogási dokumentációs program létrehozásáról és az 1984/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió szerződő fele az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i, a 98/392/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott tengerjogi egyezményének, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozóan az említett egyezményben foglalt rendelkezések végrehajtásáról szóló, a 98/414/EK tanácsi határozattal (4) megerősített megállapodásnak, valamint a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, a tanácsi 96/428/EK határozattal (5) elfogadott megállapodásnak. Az Unió az említett nemzetközi kötelezettségek keretében részt vesz a hosszú távon vándorló halállományok fenntartható kezelésének biztosítására tett erőfeszítésekben.
(2)
A 86/238/EGK tanácsi határozat (6) értelmében az Unió az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (ICCAT-egyezmény) szerződő fele. Az ICCAT-egyezmény az Atlanti-óceánban és az azzal határos tengerekben élő tonhal és tonhalszerű fajok védelmére és kezelésére irányuló - az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságon (ICCAT) keresztüli - regionális együttműködés keretéről, valamint az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó, a szerződő felekre és az együttműködő nem szerződő felekre, egyéb jogalanyokra és halászatot folytató jogalanyokra kötelezővé váló ajánlások elfogadásáról rendelkezik.
(3)
Az 1992-01., 1993-03., 1996-10., 1997-04., 1998-12., 03-19. és 06-15. számú ICCAT-ajánlást, valamint a kékúszójú tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentációs programról szóló 1993-02., 1994-04. és 1994-05. számú ICCAT-határozatot a kékúszójú tonhal, a kardhal, valamint a nagyszemű tonhal Unión belüli kereskedelmére vonatkozó statisztikai ellenőrzési rendszer bevezetéséről szóló, 2003. április 8-i 1984/2003/EK tanácsi rendelet (7) hajtotta végre.
(4)
A kékúszójútonhal-állományok szabályozása, a statisztikai adatok minőségének és megbízhatóságának javítása, valamint a jogellenes halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására hozott intézkedések részeként az ICCAT 2009. november 15-én Recifében (Brazília) tartott éves ülésén elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentációs programról szóló 08-12. számú ajánlást módosító 09-11. számú ajánlást. Ez az ajánlás 2010. június 1-jén lép hatályba, és az Uniónak azt végre kell hajtania.
(5)
Annak biztosítása érdekében, hogy az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentációs programjával kapcsolatos rendelkezések könnyen értelmezhetők és egységesen alkalmazhatók legyenek, az 1984/2003/EK rendeletnek az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentumával és az újrakiviteli bizonyítvánnyal kapcsolatos megfelelő rendelkezéseit el kell hagyni. Az 1984/2003/EK rendeletet ezért megfelelően módosítani kell.
(6)
A Bizottságot fel kell ruházni azzal a jogkörrel, hogy felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkének megfelelően az ICCAT által elfogadott új védelmi intézkedések átültetése tekintetében, így frissítve és kiegészítve e rendelet mellékleteit. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során - többek között szakértői szinten - megfelelő konzultációt folytasson,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések végrehajtásának támogatása érdekében uniós fogási dokumentációs programot hoz létre a kékúszójú tonhalra vonatkozóan, és beépíti az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentációs program rendelkezéseit valamennyi kékúszójú tonhal eredetének meghatározása céljából.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „kékúszójú tonhal”: a Thunnus thynnus fajhoz tartozó, az I. mellékletben felsorolt, a Kombinált Nómenklatúra kódjai alá tartozó hal;
b) „belső kereskedelem”:
i.
az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen uniós halászhajó által, illetve csapdával fogott, az Unió területén kirakodott kékúszójú tonhalnak valamely tagállam területén, illetve két vagy több tagállam között folytatott kereskedelme, és
ii.
az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen uniós halászhajó által fogott, az Unió területén lévő gazdaságban ketrecben tartott, tenyésztett kékúszójú tonhalnak valamely tagállam területén, illetve két vagy több tagállam között folytatott kereskedelme;
c) „kivitel”: az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen uniós halászhajó által vagy csapdával fogott kékúszójú tonhal harmadik országba történő bármely szállítása, ideértve az Unió területéről, harmadik országokból vagy halászterületekről történő szállítást is;
d) „behozatal”: az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen harmadik ország halászhajója által vagy csapdájával fogott kékúszójú tonhalnak az Unió területére történő beléptetése, többek között ketrecbe helyezési, hizlalási, tenyésztési vagy átrakodási céllal;
e) „újrakivitel”: a korábban az Unió területére behozott kékúszójú tonhalnak az Unió területéről történő bármely elszállítása;
f) „az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület”: az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményben meghatározott terület;
g) „lobogó szerinti tagállam”: az a tagállam, amelynek a lobogója alatt a halászhajó közlekedik;
h) „csapda szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben a csapdát elhelyezték;
i) „halgazdaság szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a halgazdaság található;
j) „szerződő felek”: az ICCAT-egyezmény szerződő felei, az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok;
k) „tétel”: ugyanarról a földrajzi területről származó, ugyanazon halászhajó vagy halászhajók ugyanazon csoportja vagy ugyanazon csapda által kifogott kékúszójú tonhalból készült, azonos megjelenésű termékek.
II. FEJEZET
KÉKÚSZÓJÚTONHAL-FOGÁSI DOKUMENTUM
3. cikk
Általános rendelkezések
(1) A tagállamok a kikötőikben kirakodott vagy átrakodott, valamint a halgazdaságaikban - a IV. melléklet előírásai szerint - ketrecben tartott és lehalászott valamennyi kékúszójú tonhal esetében előírják a kékúszójútonhal-fogási dokumentum (a továbbiakban: a fogási dokumentum) kitöltését.
(2) A belső kereskedelem tárgyát képező, az Unió területére importált vagy onnan exportált vagy újrakivitelre kerülő minden egyes kékúszójútonhal-tételt - a 4. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó esetek kivételével - hitelesített fogási dokumentum, valamint adott esetben áthelyezési nyilatkozat vagy hitelesített kékúszójútonhal-újrakiviteli bizonyítvány (a továbbiakban: az újrakiviteli bizonyítvány) kíséri.
Kitöltött és hitelesített fogási dokumentum, továbbá adott esetben az ahhoz mellékelt újrakiviteli bizonyítvány nélkül tilos a kékúszójú tonhal bármely ilyen kirakodása, átrakodása, ketrecben tartása, lehalászása, belső kereskedelme, behozatala, kivitele vagy újrakivitele.
(3) A tagállamok nem helyeznek kékúszójú tonhalat olyan halgazdaságba, amelyet a tagállamok vagy a szerződő felek, együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok nem engedélyeztek, vagy amelyek nincsenek felsorolva abban az ICCAT-nyilvántartásban, amely az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott kékúszójú tonhal tenyésztése céljából működésre engedélyezett tenyésztő létesítményeket tartalmazza.
(4) A halgazdaság szerinti tagállamok biztosítják, hogy a kékúszójútonhal-fogások külön ketrecekben vagy ketreccsoportokban kerüljenek elhelyezésre, a származási hely szerinti tagállam vagy szerződő fél alapján elkülönítve egymástól.
(5) A 4. cikktől eltérően a halgazdaság szerinti tagállam biztosítja, hogy a közös halászati tevékenység során fogott kékúszójú tonhalak külön ketrecekben vagy ketreccsoportokban kerüljenek elhelyezésre, a közös halászati tevékenységek szerint elkülönítve egymástól.
(6) A halgazdaság szerinti tagállam biztosítja, hogy a kékúszójú tonhalak lehalászására még kifogásuk évében, illetve a következő évben történő lehalászás esetén még az erszényes kerítőhálós hajók halászati idényének kezdete előtt kerüljön sor. Amennyiben a lehalászásra nem kerül sor a kijelölt időszakban, a halgazdaság szerinti tagállam az időszak lejártát követő 10 napon belül éves kvótaátviteli nyilatkozatot tölt ki és nyújt be a Bizottságnak. A nyilatkozat az alábbiakat tartalmazza:
-
az átvinni kívánt halmennyiség kg-ban és darabszámban kifejezve;
-
a fogás éve;
-
méret szerinti összetétel;
-
a halászhajó ICCAT-száma és neve, a lobogó szerinti tagállam vagy szerződő fél;
-
az átvitt fogásokra vonatkozó fogási dokumentumokra való hivatkozási számok;
-
a hizlalógazdaság neve és ICCAT-száma;
-
a ketrec száma és
-
a lehalászás elvégzése esetén a lehalászott mennyiségre vonatkozó információk (kg-ban kifejezve).
A Bizottság ezeket az információkat 5 napon belül továbbítja az ICCAT titkárságának.
(7) A (6) bekezdés értelmében átvitt halak a halgazdaságban külön ketrecekben vagy ketreccsoportokban kerülnek elhelyezésre, a fogás éve alapján elkülönítve egymástól.
(8) A lobogó vagy csapda szerinti tagállamok csak azon halászhajóikat és csapdáikat látják el fogási dokumentumként rendszeresített formanyomtatványokkal, amelyek számára az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen engedélyezett a kékúszójú tonhal halászata, a járulékos fogást is beleértve.
(9) A fogási dokumentumként rendszeresített formanyomtatványok mindegyikének egyedi dokumentumazonosító számmal kell rendelkeznie. A dokumentumszámoknak kifejezetten a lobogó vagy csapda szerinti tagállamhoz kell tartozniuk, és azokat az egyes halászhajókhoz vagy csapdákhoz kell rendelni. E formanyomtatványok nem ruházhatók át másik halászhajóra vagy csapdára.
(10) Az osztott tételek, illetve a feldolgozott termékek minden egyes részét a fogási dokumentumok egy-egy példánya kíséri, amelyeken a szállítmányok, illetve termékek nyomon követése érdekében szerepel az eredeti fogási dokumentum egyedi dokumentumazonosító száma.
(11) A hústól eltérő halrészek (például fej, szem, ikra, bél és farok) belső kereskedelme, behozatala, kivitele és újrakivitele mentesül e rendelet követelményei alól.
4. cikk
Hitelesítés
(1) A halászhajó-parancsnokok, a csapdaüzemeltetők, a halgazdaság-üzemeltetők, az eladók, az exportőrök, illetve feljogosított képviselőik fogási dokumentumot töltenek ki, lehetőleg elektronikus formában, megadva a megfelelő rovatokban az előírt információkat, továbbá minden olyan alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat rakodnak ki, helyeznek át, helyeznek ketrecbe, halásznak le, rakodnak át, forgalmaznak belső kereskedelemben vagy exportálnak, a (2) bekezdéssel összhangban kérik annak hitelesítését.
(2) A fogási dokumentumot a lobogó, a csapda vagy a halgazdaság szerinti tagállam, illetve az eladó vagy az exportőr székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága hitelesíti. Valamely tagállam csak akkor hitelesíti a fogási dokumentumot valamennyi kékúszójú tonhal tekintetében, ha:
a)
a kékúszójú tonhalat fogó halászhajó az adott tagállam lobogója alatt közlekedik, illetve a kékúszójú tonhalat fogó csapda vagy halgazdaság az adott tagállamban található;
b)
a tétel ellenőrzése eredményeképpen megállapítást nyert a fogási dokumentumban foglalt valamennyi információ helytállósága;
c)
a hitelesítendő felhalmozott összegek az egyes gazdálkodási évekre vonatkozó kvótáikon és fogási korlátozásaikon belül vannak, ideértve adott esetben a halászhajóknak vagy csapdáknak kiosztott egyedi kvótákat is; továbbá
d)
a kékúszójú tonhal megfelel az ICCAT alkalmazandó védelmi és kezelési intézkedéseinek.
(3) Az e cikk (2) bekezdése szerinti hitelesítésre nincs szükség abban az esetben, ha az értékesíthető kékúszójú tonhalat az azt kihalászó, lobogó vagy csapda szerinti tagállam az 5. cikknek megfelelően jelöléssel látta el.
(4) Amennyiben a kifogott és kirakodott kékúszójú tonhal mennyisége 1 tonnánál, illetve három egyednél kevesebb, a fogási dokumentum hét napon belüli hitelesítéséig, valamint a halmennyiség belső kereskedelemben való forgalmazása vagy annak kivitele előtt ideiglenes fogási dokumentumként a halászati napló vagy az értékesítési bizonylat használható.
(5) A hitelesített fogási dokumentum adott esetben tartalmazza a II. mellékletben megállapított információkat.
(6) A fogási dokumentum mintája a III. mellékletben szerepel. Ha a fogási dokumentum valamely rovatában nincs elég hely a kékúszójú tonhal útjának a fogástól a kereskedelemig tartó teljes nyomon követésére, a megfelelő információs rovat szükség esetén kibővíthető, és mellékletként csatolható. Az érintett tagállam illetékes hatósága a mellékletet a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a kékúszójú tonhal következő mozgatásakor hitelesíti.
(7) A fogási dokumentum kiállítására, sorszámozására, kitöltésére és hitelesítésére vonatkozó iránymutatás a IV. mellékletben található.
5. cikk
Jelölés
(1) A tagállamok halászhajóik vagy csapdáik tekintetében előírhatják, hogy minden egyes kékúszójú tonhalat jelöléssel kell ellátni, lehetőleg a leölés időpontjában, de legkésőbb a kirakodás időpontjában. A jelöléseken egyedi tagállami számot kell feltüntetni, és ezeknek hamisíthatatlanoknak kell lenniük. A jelölés számának a fogási dokumentumhoz kell kapcsolódnia.
(2) Az érintett tagállamok benyújtják a Bizottságnak a jelölési program végrehajtásának összefoglalását. A Bizottság az összefoglalókat ésszerű időn belül továbbítja az ICCAT titkárságának.
(3) A jelölések használata csak akkor engedélyezhető, ha a halmozott fogásmennyiségek a tagállamok egyes gazdálkodási évekre vonatkozó kvótáin vagy fogási korlátozásain belül vannak, ideértve adott esetben a halászhajóknak vagy csapdáknak kiosztott egyedi kvótákat is.
III. FEJEZET
KÉKÚSZÓJÚTONHAL-ÚJRAKIVITELI BIZONYÍTVÁNY
6. cikk
Általános rendelkezések
(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükről újrakivitelre kerülő minden egyes kékúszójútonhal-tételt hitelesített újrakiviteli bizonyítvány kísérje.
Az újrakiviteli bizonyítvány nem alkalmazandó olyan esetekben, amikor a tenyésztett kékúszójú tonhalat élve importálják.
(2) Az újrakivitelért felelős gazdasági szereplő köteles kitölteni az újrakiviteli bizonyítványt, megadva a bizonyítvány megfelelő rovataiban az előírt információkat, és az újrakivitelre kerülő kékúszójútonhal-tétel esetében kéri annak hitelesítését. A kitöltött újrakiviteli bizonyítványt a korábban importált kékúszójú tonhalra vonatkozó hitelesített fogási dokumentum egy példánya kíséri.
7. cikk
Az újrakivitel hitelesítése
(1) Az újrakiviteli bizonyítványt az újrakivivő tagállam illetékes hatósága hitelesíti.
(2) Az illetékes hatóság csak akkor hitelesíti a kékúszójú tonhalból készült valamennyi termék újrakiviteli bizonyítványát, ha:
a)
az újrakiviteli bizonyítványban szereplő valamennyi információról megállapítást nyert, hogy helytálló;
b)
az újrakiviteli bizonyítvány alátámasztására benyújtott, hitelesített fogási dokumentumo(ka)t az újrakiviteli bizonyítványon bejelentett termékek behozatalára elfogadták;
c)
az újrakivitelre kerülő termékek teljes egészében vagy részben ugyanazok a termékek, mint amelyeket a hitelesített fogási dokumentum(ok)on feltüntettek; továbbá
d)
a fogási dokumentum(ok) egy példányát csatolják a hitelesített újrakiviteli bizonyítványhoz.
(3) A hitelesített újrakiviteli bizonyítvány tartalmazza az V. mellékletben megállapított információkat.
IV. FEJEZET
TOVÁBBÍTÁS ÉS HITELESÍTÉS
8. cikk
A hitelesített dokumentumok továbbítása és megőrzése
(1) A tagállamok - a 4. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó esetek kivételével - a hitelesítés napja után a lehető leghamarabb, de legfeljebb öt munkanapon belül, vagy amenynyiben a szállítás várható időtartama nem vesz igénybe öt munkanapnál többet, haladéktalanul továbbítják valamennyi hitelesített fogási dokumentum, illetve újrakiviteli bizonyítvány egy-egy példányát a következőknek:
a)
a Bizottság;
b)
annak a tagállamnak vagy szerződő félnek az illetékes hatóságai, ahol a kékúszójú tonhal belső kereskedelem, tenyésztés vagy behozatal tárgyát fogja képezni; valamint
c)
az ICCAT titkársága.
(2) Az (1) bekezdésben említett hitelesített fogási dokumentumok, illetve újrakiviteli bizonyítványok másolatát elektronikus úton kell megküldeni.
(3) A tagállamok a kibocsátott, illetve beérkezett hitelesített fogási dokumentumok és újrakiviteli bizonyítványok másolatát legalább két évig megőrzik.
9. cikk
Ellenőrzés
(1) A tagállamok biztosítják, hogy illetékes hatóságaik a területükön kirakodott, átrakodott, belső kereskedelemben forgalmazott, a területükre behozott, illetve onnan kivitt vagy újrakivitelre kerülő minden egyes kékúszójútonhal-tételt azonosítsanak. Az illetékes hatóságok minden egyes kékúszójútonhal-tételnél kérik és megvizsgálják a hitelesített fogási dokumentumo(ka)t és a kapcsolódó dokumentációt. A vizsgálat az ICCAT titkársága által vezetett hitelesítési adatbázis tanulmányozására is kiterjed.
(2) Az illetékes hatóságok - a fogási dokumentumban és a kapcsolódó dokumentációban szereplő információk tartalmának ellenőrzése érdekében - megvizsgálhatják a tétel tartalmát is, szükség esetén pedig ellenőrzéseket végeznek az érintett gazdasági szereplőknél.
(3) Amennyiben az (1) és (2) bekezdés szerinti vizsgálatok, illetve ellenőrzések eredményeként kétség merül fel a fogási dokumentumban szereplő információkkal kapcsolatban, a tagállamok - az említett kétségek megoldása érdekében - együttműködnek a fogási dokumentumo(ka)t, illetve az újrakiviteli bizonyítvány(oka)t hitelesítő illetékes hatóságokkal.
(4) Ha egy tagállam fogási dokumentum nélküli tételt azonosít, megállapításairól értesíti a kiállító tagállamot, illetve az exportáló szerződő felet és - amennyiben ismert - a lobogó szerinti tagállamot, illetve a lobogó szerinti szerződő felet.
(5) Az (1) és (2) bekezdés szerinti vizsgálatok vagy ellenőrzések elvégzéséig a tagállamok nem engedélyezik a tétel belső kereskedelmi forgalomba bocsátását, behozatalát vagy kivitelét, és a halgazdaságoknak szánt élő kékúszójú tonhal esetében az áthelyezési nyilatkozatot sem fogadják el.
(6) Amennyiben valamely tagállam az (1) bekezdés szerinti vizsgálatok vagy ellenőrzések eredményeként és a hitelesítő hatóságokkal együttműködésben megállapítja valamely fogási dokumentum vagy újrakiviteli bizonyítvány érvénytelenségét, az érintett kékúszójú tonhal belső kereskedelme, behozatala, kivitele, illetve újrakivitele tilos.
V. FEJEZET
ADATTOVÁBBÍTÁS
10. cikk
A hitelesítésre és a kapcsolattartó pontokra vonatkozó információk
(1) A tagállamok értesítik a Bizottságot:
a)
a fogási dokumentumok, illetve az újrakiviteli bizonyítványok hitelesítéséért és ellenőrzéséért felelős hatóságaik nevéről és teljes címéről;
b)
az egyénileg felhatalmazott hitelesítő tisztviselők nevéről, beosztásáról és az általuk használt bélyegző vagy pecsét lenyomatának mintájáról; valamint
c)
adott esetben a jelölések mintájáról.
(2) Az értesítés feltünteti az (1) bekezdésben említett információk érvényessége kezdetének időpontját. A hitelesítő hatóságok és tisztviselők naprakész adatait kellő időben közlik a Bizottsággal.
(3) A tagállamok értesítik a Bizottságot a fogási dokumentumokkal, illetve újrakiviteli bizonyítványokkal kapcsolatos kérdések felmerülése esetén értesítendő kapcsolattartókról és különösen azok nevéről.
(4) A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.
11. cikk
Éves programjelentés
(1) A tagállamok minden év szeptember 15-ig elektronikus úton - az előző év július 1-jétől a folyó év június 30-ig terjedő időszakra vonatkozó, a VI. mellékletben megállapított információkat tartalmazó - programjelentést nyújtanak be a Bizottságnak.
(2) A Bizottság minden év október 1-jéig elkészíti az Unió éves programjelentését, és azt továbbítja az ICCAT titkárságának.
VI. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
12. cikk
A mellékletek módosítása
Az ICCAT által elfogadott védelmi intézkedések alkalmazása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló aktusok útján, a 13. cikkel összhangban és a 14. és 15. cikkben foglalt feltételeknek megfelelően összhangban módosíthatja e rendelet mellékleteit.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság ezen rendelet rendelkezései szerint jár el.
13. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság felhatalmazást kap a 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amely a 2010. augusztus 14-ét követő ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 14. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.
(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 14. és 15. cikk határozza meg.
14. cikk
A felhatalmazás visszavonása
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 12. cikkben megállapított felhatalmazást.
(2) A felhatalmazás visszavonásáról szóló döntésre irányuló belső eljárást kezdeményező intézmény végső döntésének meghozatala előtt elfogadható időn belül törekszik a másik intézmény és a Bizottság értesítésére.
(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. Nem érinti a már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
15. cikk
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő kéthónapos határidőn belül.
Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez a határidő két hónappal meghosszabbítható.
(2) Amennyiben ezen határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik, és az abban megjelölt napon hatályba lép.
(3) Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, a szóban forgó jogi aktus nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.
16. cikk
Az 1984/2003/EK rendelet módosításai
(1) Az 1984/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:
a)
a címben a „kékúszójú tonhal” kifejezést el kell hagyni;
b)
az 1. cikk a) pontjában „a kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus)” kifejezést el kell hagyni;
c)
a 2. cikkben a „kékúszójú tonhalra” kifejezést el kell hagyni;
d)
a 3. cikk a) pontját el kell hagyni;
e)
a 4. cikk (1) bekezdésének első francia bekezdését el kell hagyni;
f)
a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában a „kékúszójú tonhal” kifejezést el kell hagyni;
g)
a 5. cikk (1) bekezdésének első francia bekezdését el kell hagyni;
h)
a 6. cikk (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját el kell hagyni;
i)
a 8. cikk a) pontjában a „kékúszójú tonhal” kifejezést el kell hagyni;
j)
a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontját el kell hagyni;
k)
az I., a IVa., a IX. és a XV. melléklet ezennel hatályát veszti.
(2) Az 1984/2003/EK rendelet törölt és hatályon kívül helyezett rendelkezéseire történő hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
17. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság az ICCAT által elfogadott ajánlások alapján, az ülésein előterjesztendő, az állományok méretére vonatkozó, friss tudományos szakvélemény figyelembevételével felülvizsgálja ezt a rendeletet, és szükség esetén módosításokat javasol.
18. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. július 7-én.