PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 672/2012
ze dne 16. července 2012,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena příslušná opatření, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
1.2 Žádost
(2)
Dne 27. září 2011 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(3)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(4)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkající se vývozu z ČLR a Malajsie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula z překládky některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Malajsii.
(5)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Malajsie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(6)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření prováděcím nařízením (EU) č. 1135/2011 (3) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie.
1.4 Šetření
(8)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR a Malajsie, vyvážející výrobce v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Malajsii známým Komisi nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených ve 14. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(9)
Přihlásili se tři vyvážející výrobci v Malajsii a tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky.
(10)
Následující vyvážející výrobci poskytli odpovědi na dotazník a poté byly v jejich prostorách provedeny inspekce.
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor,
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor a
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5 Období šetření
(11)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(12)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo šetření ohledně existence obcházení provedeno prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Malajsií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství obdobného výrobku; a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(13)
Dotčeným výrobkem, jak byl vymezen v původním šetření, jsou otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(14)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(15)
Z šetření vyplynulo, že výše vymezené otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Malajsie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
(16)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník poskytli tři vyvážející výrobci v Malajsii.
(17)
Následně byly u těchto tří vyvážejících výrobců provedeny inspekce na místě.
(18)
Tito tři malajští vyvážející výrobci uskutečnili za období, o němž se podává zpráva, 75 % celkového vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie, jak je uvedeno v databázi Comext (4). Celkové objemy vývozu vycházely z databáze Comext.
(19)
Jeden ze tří malajsijských vyvážejících výrobců ukončil spolupráci po prvním dni inspekce, a proto byl použit článek 18 základního nařízení.
(20)
V případě zbývajících dvou malajsijských společností bylo rovněž zjištěno, že je třeba použít čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to z důvodů uvedených ve 34. a 52. až 59. bodě odůvodnění.
(21)
Z vyvážejících výrobců ČLR nespolupracoval žádný. Vzhledem k tomu bylo v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení při zjišťováních týkajících se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie a vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Malajsie nutné zčásti vycházet z dostupných údajů. Ke stanovení celkových objemů dovozu z ČLR do Unie byly použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového vývozu z ČLR do Malajsie byly použity vnitrostátní statistiky ČLR a Malajsie. Údaje byly rovněž podrobeny křížové kontrole s využitím podrobných údajů o dovozu a vývozu poskytnutých celními orgány Malajsie.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách Malajsie a ČLR zahrnoval větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek nebo výrobek, který je předmětem šetření. S ohledem na údaje z databáze Comext a na údaje poskytnuté třemi malajsijskými vyvážejícími výrobci však bylo možné stanovit, že se podstatná část uvedeného objemu dovozu týká dotčeného výrobku. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4 Změna obchodních toků
(23)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (5) a konečných opatření uložených v srpnu 2011 (podle původního nařízení).
(24)
Na druhé straně celkový vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie v roce 2011 významně vzrostl. Z údajů databáze Comext vyplývá, že v uplynulém roce došlo k prudkému nárůstu vývozu z Malajsie do Unie, zatímco v předešlých letech byla jeho úroveň nevýznamná. Tuto vývojovou tendenci u vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z Malajsie do Unie rovněž potvrzují příslušné malajsijské statistiky.
(25)
Tabulka 1 ukazuje velikost dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR a Malajsie do Unie v období od 1. ledna 2008 do 30. září 2011.
Objem dovozu v milionech m2
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
ČLR
307,82
294,98
383,76
282,03
Malajsie
0,02
0,04
0,02
76,10
Zdroj: Statistiky Comext
(26)
Výše uvedené údaje jasně ukazují, že dovoz z Malajsie do Unie byl v letech 2008 až 2010 na zanedbatelné úrovni. V roce 2011 však v důsledku uložení uvedených opatření dovoz náhle vzrostl a z hlediska objemu do jisté míry nahradil vývoz z ČLR na trh Unie. Od uložení platných opatření byl navíc zaznamenán podstatný pokles vývozu z ČLR do Unie (26 %).
(27)
Za stejné období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie. Vývoz narostl z relativně malého množství v roce 2008 (4,65 milionu m2) na 32,78 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva. Tuto vývojovou tendenci u dovozu otevřených síťovin ze skleněných vláken do Malajsie z ČLR rovněž potvrzují příslušné malajsijské statistiky.
Tabulka 2
Vývoz otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie od 1. ledna 2008 do 30. září 2011
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
Množství
(v milionech m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Roční změna (%)
24 %
2,8 %
452 %
Index (2008 = 100)
100
124
128
705
Zdroj: Statistiky ČLR
(28)
Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie, byly posouzeny jak statistiky Malajsie, tak statistiky ČLR. Obě sady údajů jsou k dispozici pouze pro skupiny výrobků vyšší úrovně, než je úroveň dotčeného výrobku. S ohledem na údaje z databáze Comext a na údaje poskytnuté třemi malajsijskými výrobci, kteří původně spolupracovali, však bylo možné stanovit, že podstatná část zahrnuje dotčený výrobek. Proto bylo možné vzít tyto údaje v úvahu.
(29)
Výše uvedené tabulky 1 a 2 jasně ukazují, že prudký pokles vývozu ČLR otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie byl následován podstatným nárůstem vývozu ČLR otevřených síťovin ze skleněných vláken do Malajsie a pozdějším drastickým nárůstem vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z Malajsie do Unie během období šetření. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že dodatečné množství otevřených síťovin ze skleněných vláken dovážených z ČLR do Malajsie bylo při dovozu do Malajsie nesprávně procleno pod odlišnými kódy, než které byly předmětem šetření. Podle celních prohlášení o dovozu byla tato dodatečná množství proclena pod kódy 7019 11 000 a 7019 40 000.
(30)
Tři společnosti, které původně spolupracovaly, byly založeny v období od listopadu 2010 do března 2011 a spustily výrobu a vývoz do Unie teprve po uložení prozatímních opatření v únoru 2011. Do února 2011 neexistovala v Malajsii výroba otevřených síťovin ze skleněných vláken.
2.5 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Malajsie do Unie a vývozu z ČLR do Malajsie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představoval změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé.
2.6 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž součástí při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Pro tento účel je existence montážních operací určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
Deklarovaný vývoz původně spolupracujících malajsijských společností představoval přibližně 75 % celkového malajsijského vývozu do Unie. Zbývající část vývozu může být připisována malajsijským výrobcům, kteří nespolupracovali v rámci šetření nebo se nepodíleli na praktikách překládky. Jeden ze spolupracujících dovozců v Unii získával otevřené síťoviny ze skleněných vláken od malajsijského vývozce, který při tomto šetření nespolupracoval.
(34)
Jak je podrobně uvedeno v 52. až 59. bodě odůvodnění, tři společnosti, které původně spolupracovaly, byly informovány na místě o tom, že v jejich případě může být uplatněn článek 18 základního nařízení, neboť bylo zjištěno, že poskytly zavádějící informace. Důkazy zejména naznačovaly, že dva z původně spolupracujících vyvážejících výrobců neudali, že jsou ve spojení. Tyto společnosti rovněž manipulovaly a pozměňovaly doklady, jako jsou výpisy z bankovních účtů. Dále vyvstávají pochybnosti o pravosti jejich nákupních faktur a bankovních platebních dokladů. Dvě z těchto společností též nebyly schopny prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie. Z informací obdržených od malajsijských úřadů vyplývá, že zboží může získat osvědčení o původu při vývozu, pokud došlo ke změně v zařazení pod určitý kód mezi dovezenou surovinou použitou ve výrobním procesu a vyvezeným konečným zbožím. Z důkazů, které byly zjištěny během inspekcí, lze usuzovat na skutečnost, že určité množství otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR je nesprávně deklarováno pod kódy, jež nebyly předmětem šetření při jejich dovozu do Malajsie, zatímco při jejich vývozu do Unie byly zařazeny pod dva kódy KN, jež byly předmětem šetření. Tím se vysvětluje dodatečné množství otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvezené z Malajsie do Unie, jak potvrdila i zjištění týkající se změny obchodních toků popsaná v 29. bodě odůvodnění.
(35)
Existence překládky výrobků původu z ČLR v Malajsii je tudíž potvrzena.
(36)
Jelikož byl článek 18 základního nařízení použit na všechny tři původně spolupracující společnosti, nebylo možné stanovit, zda jsou zapojeny do montážních operací.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(37)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro překládku mimo snahu vyhnout se platným opatřením uloženým na některé otevřené síťoviny ze skleněných vláken pocházející z ČLR. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu dotčeného výrobku z ČLR přes Malajsii a s ní spojenou nakládku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(38)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen mařily vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR, byly použity údaje z databáze Comext jakožto nejlepší dostupné údaje o množství a cenách vývozu uskutečňovaného třemi původně spolupracujícími společnostmi, v jejichž případě byl použit článek 18 základního nařízení, a nespolupracujícími společnostmi. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(39)
Nárůst dovozu z Malajsie do Unie z 20 000 m2 v roce 2010 na 76 milionů m2 od dubna do září 2011 byl z hlediska množství považován za podstatný.
(40)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a vážené průměrné vývozní ceny (upravené s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření) je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(41)
V souladu s čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobné výrobky.
(42)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla během příslušného šetření považována za zemi s tržním hospodářstvím, kterou je možné porovnat s ČLR. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo považováno za vhodné použít běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena v původním šetření.
(43)
Vývozní ceny z Malajsie byly stanoveny na základě dostupných informací, tj. na průměrných vývozních cenách určitých otevřených síťovin ze skleněných vláken během období, o němž se podává zpráva, jak jsou uvedeny v databázi Comext. Důvodem bylo uplatnění článku 18 základního nařízení u všech tří původně spolupracujících vývozců, jejichž údaje tedy nemohly být použity pro stanovení vývozních cen.
(44)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, vedlejší náklady, náklady spojené s balením a bankovní poplatky. Jelikož byl článek 18 základního nařízení uplatněn u všech tří původně spolupracujících vývozců, bylo nutno provést úpravy založené na nejlepších dostupných údajích. Úpravy za účelem zohlednění rozdílů byly stanoveny na základě procenta vypočteného jako rozdíl mezi celkovou hodnotou CIF a vývozními cenami ze závodu spočítanými ze všech transakcí udaných třemi uvedenými malajsijskými výrobci za období, o němž se podává zpráva.
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(46)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovených vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(47)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Malajsii.
(48)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci během tohoto šetření by rozšířenými opatřeními měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tj. konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(50)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(51)
Uvedené tři společnosti v Malajsii, které poskytly odpovědi na dotazníky, požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.
(52)
Jak bylo uvedeno v 19. bodě odůvodnění, jedna ze společností ukončila spolupráci po prvním dni inspekce. Již v průběhu dne inspekce byla spolupráce nedostatečná. Společnost zejména nebyla schopná poskytnout většinu požadovaných podpůrných dokumentů, jako např. výkazy o výrobě, stavu zásob a účty za energie. Na druhé straně bylo množství surovin přítomných ve výrobně společnosti velmi nízké, což neodpovídalo deklarované úrovni výroby, a ve skladech nebyly přítomny žádné hotové výrobky. Předložené nákupní faktury byly navíc stejného formátu jako blok faktur s předtištěnými čísly nalezený v prostorách společnosti. Tato podobnost poukazuje na možnost, že nákupní faktury společnosti nejsou pravé. Dále důkazy naznačovaly, že tato společnost neuvedla své spojení s dalším malajsijským vývozcem, který též spolupracoval během šetření. Přesněji uvedeno, v prostorách společnosti byly rovněž nalezeny dokumenty se vztahem k druhému původně spolupracujícímu výrobci, zatímco toto spojení nebylo uvedenými společnostmi udáno.
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost neposkytla žádné vyjádření, tudíž byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(54)
Spolupráce druhé společnosti byla během inspekce nedostatečná. Společnost při několika příležitostech odepřela přístup ke klíčovým údajům, jako jsou výkazy o výrobě a stavu zásob. Množství surovin přítomných ve výrobně společnosti bylo velmi nízké ve srovnání s deklarovanou úrovní výroby a zásobami hotových výrobků ve skladech. Společnost též nebyla schopna prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie.
(55)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Ve svých vyjádřeních společnost uvedla, že plánované tři dny na inspekci byly příliš krátká doba na to, aby mohla poskytnout veškeré údaje a doklady požadované osobami pověřenými šetřením. Společnost rovněž připustila, že osobám pověřeným šetřením několikrát odepřela přístup k údajům, a dále potvrdila, že ve většině případů musely osoby zastupující společnost během inspekce získat svolení od svých nadřízených, aby mohly poskytnout přístup k údajům osobám pověřeným šetřením. Společnost dále připustila, že osoby zastupující společnost neměly vztah k činnostem oddělení účetnictví, přičemž současně potvrdila, že řídící pracovníci se nezúčastnili šetření z důvodu zaneprázdněnosti.
(56)
Vysvětlení podaná společností potvrzují závěr, že společnost kladla závažným způsobem překážky šetření. Společnost byla informována o datech konání inspekce s dostatečným předstihem a souhlasila s nimi. Vývoz do Unie je hlavní činností společnosti, přesto nebyli řídící pracovníci přítomni. V průběhu inspekce docházelo k záměrným a neodůvodněným prodlevám při poskytování požadovaných údajů a dokladů; odepření přístupu k údajům zapříčinilo další prodlevy a bránilo ukončení ověřování v daném časovém rámci. Z toho důvodu byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(57)
Spolupráce třetí společnosti během inspekce byla nedostatečná, společnost kromě toho poskytovala zavádějící informace. Bylo zjištěno, že společnost manipulovala výpisy z bankovních účtů a nedokázala prokázat pravost svých bankovních platebních dokladů. Její záznamy o účetnictví byly označeny za nespolehlivé, neboť vykazovaly vážné nesrovnalosti, pokud jde o počáteční a konečné převedené zůstatky. Množství surovin přítomných na skladě bylo nízké ve srovnání s deklarovanou úrovní výroby a zásobami hotových výrobků ve skladech. Společnost též nebyla schopna prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie. Důkazy rovněž naznačovaly, že společnost neuvedla své spojení s prvním z uvedených malajsijských vývozců, neboť určité doklady patřící třetí společnosti byly nalezeny v prostorách prvé společnosti.
(58)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost rovněž zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Ve svých vyjádřeních společnost uvedla, že nemá žádné zkušenosti s tímto druhem inspekcí, což dle jejího stanoviska může vysvětlovat nalezené nedostatky. Společnost rovněž uvedla, že projevovala opatrnost při poskytování požadovaných dokumentů osobám pověřeným šetřením, zejména pokud jde o výpisy z bankovních účtů a doklady o platbách, neboť nebyla oficiálně informována malajsijskými úřady o totožnosti osob pověřených šetřením. Společnost přesto připustila, že její zaměstnanci pozměnily obsah výpisů z bankovních účtů, avšak tento krok byl učiněn údajně proto, že společnost měla obavy z možných úniků svých dokumentů, sabotáže a ztráty důvěrnosti svých údajů.
(59)
Další vysvětlení podaná společností nebyla takového významu, aby změnila závěr, že společnost poskytla v průběhu šetření zavádějící informace. Tudíž byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(60)
Vzhledem ke zjištěním, které se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným ve 31. až 35. bodě odůvodnění a s ohledem na povahu zavádějících informací uvedenou v 52. až 59. bodě odůvodnění nebylo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení možné udělit osvobození, o která tyto tři společnosti požádaly.
(61)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou muset ostatní výrobci v Malajsii, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během období, o němž se podává zpráva, nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi co nejdříve spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojenými s výrobou a prodejem.
(62)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(63)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění.
(64)
Jeden spolupracující dovozce požádal o posouzení možnosti uložit různé sazby cla na evidovaný dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken uskutečněný dovozci, kteří spolupracovali v rámci šetření, a těmi, kteří nespolupracovali. Požadavek byl zamítnut, neboť v základním nařízení neexistuje právní základ pro takové rozlišení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510011 a 7019590011).
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1135/2011 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1135/2011.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. července 2012.
A TANÁCS 672/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. július 16.)
a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A 791/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
1.2. A kérelem
(2)
2011. szeptember 27-én a Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint a Malajziában feladott - akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - egyes üvegszál szitaszövetek behozatalai nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult.
(3)
A kérelmet a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras stikla šķiedra AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója nyújtotta be.
(4)
A kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a hatályos intézkedések elrendelését követően jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínából és Malajziából az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezetében végbement változás állítólag abból eredt, hogy a Kínából származó egyes üvegszál szitaszöveteket Malajziában átrakodják.
(5)
A bizonyíték rámutatott továbbá arra a tényre, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.
(6)
Végül bizonyíték támasztotta alá, hogy a Malajziából származó egyes üvegszál szitaszövetek árai az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak.
1.3. Az eljárás megindítása
(7)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság a 1135/2011/EU rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek behozatalait.
1.4. A vizsgálat
(8)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és malajziai gyártóknak/exportőröknek, amelyekről tudott, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (14) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(9)
Három malajziai exportáló gyártó és három független uniós importőr jelentkezett és küldte vissza a kitöltött kérdőíveket.
(10)
A következő exportáló gyártók küldték vissza a kitöltött kérdőíveket, és azt követően ezek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
Malajziai exportáló gyártók:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor,
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, valamint
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5. Vizsgálati időszak
(11)
A vizsgálati időszak 2008. január 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartott. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a referencia-időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Általános észrevételek
(12)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának vizsgálata érdekében egymást követően elemezték, hogy megváltozott-e a Kína, illetve Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá hogy, volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2. Az érintett termék és a vizsgált termék
(13)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek, kivéve az üvegszál korongokat.
(14)
A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban - tekintet nélkül arra, hogy Malajziából származóként jelentették-e be - Malajziában adták fel.
(15)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és a Malajziából az Unióba feladott üvegszál szitaszövetek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.
2.3. Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása
(16)
A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint három malajziai exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőíveket.
(17)
E három exportáló gyártó telephelyein ezt követően ellenőrző látogatásokra került sor.
(18)
A három malajziai exportáló gyártó a referencia-időszak alatt a vizsgálat tárgyát képező, Malajziából az Unióba behozott termék összes behozatalának 75 %-át képviselte a COMEXT (4) jelentése szerint. A teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.
(19)
A három malajziai exportáló gyártó egyike az ellenőrző látogatás első napját követően megszüntette az együttműködést, ezért rá az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták.
(20)
A másik két malajziai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (34), valamint (52)-(59) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt.
(21)
A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt. Ezért az egyes üvegszál szitaszöveteknek a Kínából az Unióba történő behozatalára, valamint az érintett termék Kínából Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésének értelmében. A Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához a COMEXT adatait használták fel. A Kínából Malajziába történő összkivitel mennyiségének meghatározásához a kínai és a malajziai nemzeti statisztikákat használták fel. Az adatokat a malajziai vámhatóságok által szolgáltatott részletes import- és exportadatokkal is összevetették.
(22)
A malajziai és a kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. Tekintettel ugyanakkor a COMEXT-adatokra és a három malajziai exportáló gyártó által benyújtott adatokra, megállapítható, hogy ezen importvolumen jelentős részét az érintett termék tette ki. Ezért ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához.
2.4. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(23)
Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek az átmeneti intézkedések (5) 2011. februári bevezetését és a végleges intézkedések 2011. augusztusi meghozatalát (a továbbiakban: az eredeti rendelet) követően.
(24)
Másrészt azonban a vizsgálat tárgyát képező terméknek a Malajziából az Unióba történő összkivitele 2011-ben jelentősen megnövekedett. A COMEXT adatai szerint a Malajziából az Unióba történő kivitel az elmúlt évben hirtelen megnövekedett, míg az azt megelőző években elenyésző mértékű volt. A Malajziából az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek tekintetében a vonatkozó malajziai statisztikák szintén megerősítik ezt a tendenciát.
(25)
Az 1. táblázat a Kínából és Malajziából az Unióba behozott egyes üvegszál szitaszövetek mennyiségét mutatja a 2008. január 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakra nézve.
Behozatal mennyisége millió m2-ben
2008
2009
2010
2010.10.1-2011.9.30.
Kína
307,82
294,98
383,76
282,03
Malajzia
0,02
0,04
0,02
76,10
Forrás: COMEXT statisztika
(26)
A fenti adatok világosan mutatják, hogy a Malajziából az Unióba irányuló behozatalok szintje 2008-tól 2010-ig elhanyagolható volt. Ezzel szemben 2011-ben, az intézkedések bevezetését követően, a behozatalok hirtelen növekedést mutattak és mértéküket tekintve bizonyos mértékben a Kínából az uniós piacra irányuló kivitelek helyébe léptek. Másfelől a hatályos intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatalok jelentős mértékben (26 %-kal) csökkentek.
(27)
Az üvegszál szitaszövetek kivitelének drasztikus növekedése a Kínából Malajziába irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt. A 2008. évi viszonylag kis mennyiség (4,65 millió m2) 32,78 millió m2-re nőtt a referencia-időszakban. A vonatkozó malajziai statisztikák a Kínából Malajziába importált üvegszál szitaszövetek tekintetében szintén megerősítik ezt a tendenciát.
2. táblázat
Üvegszál szitaszövetek kivitele Kínából Malajziába a 2008. január 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakban
2008
2009
2010
2010.10.1-2011.9.30.
Mennyiség
(millió m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Éves változás (%)
24 %
2,8 %
452 %
Index (2008 = 100)
100
124
128
705
Forrás: Kínai statisztikák
(28)
Az egyes üvegszál szitaszövetek Kínából Malajziába irányuló kereskedelme tendenciájának kimutatásához a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoportra állnak csak rendelkezésre. Tekintettel ugyanakkor a COMEXT-adatokra és az eredetileg együttműködő három malajziai exportáló gyártó által benyújtott adatokra, megállapítható, hogy ennek jelentős részét az érintett termék tette ki. Ezért ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni.
(29)
A fenti 1. és 2. táblázat egyértelműen azt mutatja, hogy az üvegszál szitaszövetek Kínából az Unióba irányuló behozatalának hirtelen visszaesését az üvegszál szitaszövetek Kínából Malajziába irányuló kivitelének erőteljes növekedése követte, melyet azután a vizsgálati időszakban a Malajziából az Unióba történő behozatal drasztikus növekedése követett. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a Kínából Malajziába exportált üvegszál szitaszövetek egy további mennyiségét a Malajziába történő behozatalkor helytelenül, a vizsgálatban használtaktól eltérő kódok alatt jelentettek be. A vámáru-nyilatkozatokban ezek a további mennyiségek a 701911000 és a 701940000 kódok alatt szerepelnek.
(30)
Az eredetileg együttműködő három vállalatot 2010 novembere és 2011 márciusa között alapították; gyártási és az Unióba irányuló exporttevékenységüket pedig csak az ideiglenes intézkedések 2011 februári bevezetését követően kezdték meg. 2011 februárja előtt Malajziában nem gyártottak üvegszál szitaszöveteket.
2.5. A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(31)
A Kínából az Unióba irányuló kivitelek általános csökkenése, valamint a Kínából Malajziába történő kiviteleknek az eredeti intézkedések 2011 februári elrendelését és a 2011 augusztusi végleges intézkedések bevezetését követő, ezzel párhuzamosan megfigyelhető növekedése az említett országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezte.
2.6. Az intézkedések kijátszásának jellege
(32)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint a részeknek az Unióban vagy egy harmadik országban történő összeszerelését. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban állapítják meg.
(33)
Az eredetileg együttműködő malajziai vállalatok bejelentett kivitele a Malajziából az Unióba irányuló teljes export mintegy 75 %-át tette ki. A fennmaradó kivitelek feltételezhetően a vizsgálatban részt nem vevő vállatoktól származnak, vagy az átrakodás gyakorlatából erednek. Az egyik együttműködő uniós importőr üvegszálszitaszövet-beszerzési forrása egy, a vizsgálatban részt nem vevő malajziai exportőr volt.
(34)
Az (52)-(59) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eredetileg együttműködő három vállalatot a helyszínen tájékoztatták arról, hogy félrevezető információk szolgáltatása miatt esetleg az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák rájuk. Bizonyítékok különösen arra engedtek következtetni, hogy két eredetileg együttműködő exportáló gyártó nem fedte fel a közöttük fennálló kapcsolatot. A vállalatok manipuláltak és utólagosan megváltoztattak iratokat, pl. bankkivonatokat, és kétely merült fel egyes beszerzési számláik és banki fizetési elismervényeik eredetiségével kapcsolatban is. Közülük két vállalat nem tudta igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártásához felhasznált nyersanyagok eredetét. Végül, a malajziai hatóságoktól származó információk alapján az áruk csak úgy kaphattak kivitelkor származási igazolást, ha a gyártáshoz felhasznált importált nyersanyagok és az exportált végtermékek besorolási kódja egymáshoz képest megváltozott. Az ellenőrző látogatások során látott bizonyítékok arra utalnak, hogy a Kínából származó üvegszál szitaszövetek egyes mennyiségeit Malajziába történő behozatalukkor helytelenül, a vizsgálatban használtaktól eltérő kódok alatt jelentettek be, míg az Unióba történő kivitelükkor a vizsgálat során használt két KN-kód alá sorolták be őket. Ez magyarázatot ad a Malajziából az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek további mennyiségeire, amint azt a (29) preambulumbekezdésnek a kereskedelem szerkezetének megváltozása tekintetében tett megállapításai is alátámasztanak.
(35)
Ezek alapján megerősítést nyert az a tény, hogy a Kínából származó termékeket Malajziában átrakodták.
(36)
Mivel az eredetileg együttműködő három vállalatra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, nem volt megállapítható, hogy részt vettek-e az összeszerelési tevékenységekben.
2.7. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya
(37)
A vizsgálat a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetekre vonatkozó, hatályos intézkedések megkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot az átrakodásra vonatkozóan. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel az érintett termék Kínából történő szállítására és Malajziában történő átrakodására vonatkozóan.
2.8. A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
(38)
Annak megállapítására, hogy az importált termékek mennyiségei és árai aláásták-e a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetekre elrendelt, hatályos intézkedések javító hatásait, a három eredetileg együttműködő exportáló gyártó - akikre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták - és az együtt nem működő vállalatok által szolgáltatott ellenőrzött adatokat, valamint a COMEXT adatait használták fel, mivel az export mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legmegbízhatóbb adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (74) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.
(39)
A Malajziából az Unióba irányuló behozatalok mennyiségének növekedése - azaz a 2010-es 20 000 m2-ről a 2011. áprilisától szeptemberéig jegyzett 76 millió m2-re való emelkedése - jelentősnek tekinthető.
(40)
Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek és az exportár súlyozott átlagának (a behozatal utáni költségek tekintetében tett és az eredeti vizsgálatban megállapított mennyiségi kiigazításokkal) összehasonlítása jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.
2.9. A dömping bizonyítéka
(41)
Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában.
(42)
Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Kanadában jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínának megfelelő, analóg piacgazdasági országnak minősítették. Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokoltnak bizonyult a korábban az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használni.
(43)
A malajziai exportárak meghatározása a rendelkezésre álló tények, vagyis az egyes üvegszál szitaszövetek referencia-időszak alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportárai alapján történt. Ennek oka az volt, hogy az eredetileg együttműködő mindhárom exportőrre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, és ezért az általuk szolgáltatott adatokat nem lehetett az exportárak megállapításához felhasználni.
(44)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazításra került sor a szállítási, biztosítási és kiegészítő kiadásokból, valamint a csomagolási és banki költségekből eredő különbségek kiegyenlítésére. Mivel az eredetileg együttműködő három gyártóra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a kiigazításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatok alapján kellett megtenni. E különbségek kiigazítása ezért százalékos érték alapján történt, amelyet a teljes CIF-érték és a három malajziai gyártó referencia-időszak alatti összes tranzakciójára számított teljes gyártelepi ár közötti különbségként számítottak ki.
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat referencia-időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(46)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
3. INTÉZKEDÉSEK
(47)
A fentiek figyelembevételével az a következtetés született, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Malajziában végrehajtott átrakodással.
(48)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be.
(49)
Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során nem mutatkozott együttműködés, a kiterjesztendő intézkedés megegyezik a 791/2011/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot jelenti.
(50)
Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján - melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra - a Malajziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
(51)
A kitöltött kérdőívet beküldő három malajziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól.
(52)
Amint azt a (19) preambulumbekezdés is említi, az ellenőrző látogatás első napját követően megszüntette az együttműködést. Az együttműködés a vállalat részéről már az ellenőrzés egyetlen napján is elégtelen volt. A vállalat többek között a legtöbb kért igazoló okmányt, úgymint gyártási adatlapjait, valamint a készletére és energiafogyasztására vonatkozó számláit, nem mutatta be. Másrészről a vállalat telephelyén tartott nyersanyagok mennyisége igen csekély volt, ami nem igazolta a bejelentett gyártás mértékét, továbbá a raktárban semmilyen kész árut sem tároltak. Ehhez járult, hogy a bemutatott beszerzési számlák formátuma megegyezett a vállalat telephelyén talált, előre nyomtatott számokkal ellátott számlatömbével. E hasonlóság megkérdőjelezi a vállalat beszerzési számláinak eredetiségét. Bizonyíték támasztotta alá emellett, hogy a vállalat nem tárta fel, hogy kapcsolatban áll egy, a vizsgálatban együttműködő másik malajziai exportőrrel. Pontosabban, a másik, eredetileg együttműködő malajziai gyártóhoz kapcsolódó iratok voltak találhatók az első vállalat telephelyein, miközben a vállalatok a közöttük lévő kapcsolatot nem fedték fel.
(53)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. A vállalat nem tett észrevételeket, ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(54)
A második vállalat együttműködése az ellenőrző látogatáskor elégtelen volt. A vállalat több alkalommal is megtagadta a lényeges adatokhoz, így pl. a gyártás- és készletnyilvántartásra vonatkozó jelentésekhez való hozzáférést. A vállalat telephelyén tartott nyersanyagok mennyisége a bejelentett gyártási szinttel és a raktárban talált kész áruk mennyiségével összevetve igen csekély volt. A vállalat nem tudta bizonyítékokkal igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártáshoz felhasznált nyersanyagok eredetét sem.
(55)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. Megjegyzéseiben a vállalat azt állította, hogy az ellenőrző látogatásra meghatározott három napos időkeret túl szoros volt és nem elegendő a vállalat számára arra, hogy beszerezze a vizsgálati csoport által kért összes adatot és iratot. A vállalat elismerte továbbá, hogy több alkalommal megtagadta a vizsgálati csoport számára az adatokhoz való hozzáférést, megerősítve, hogy a vállalatot az ellenőrző vizsgálat során képviselő személynek legtöbbször engedélyt kellett kapnia feletteseitől arra, hogy a vizsgálati csoport rendelkezésére bocsáthassa az adatokat. A vállalat ezenfelül elismerte, hogy a vállalatot képviselő személyek nem ismerték a könyvelői osztály munkáját, és megerősítette, hogy a vállalati vezetők más elfoglaltságukra hivatkozva nem vettek részt a vizsgálatban.
(56)
A vállalat magyarázatai alátámasztják azt a következtetést, hogy a vállalat komolyan hátráltatta a vizsgálatot. A vállalatot idejében értesítették az ellenőrző látogatás időpontjáról, melyet vissza is igazolt. Annak ellenére, hogy az Unióba irányuló kivitel a vállalat fő tevékenysége, az igazgatók nem voltak jelen. Az ellenőrző látogatás során a kért adatok és iratok rendelkezésre bocsátását tekintve szándékos és indokolatlan késedelem volt tapasztalható, majd az adatokhoz való hozzáférés megtagadása tovább késleltette és akadályozta az ellenőrző látogatás tervezett időkereten belül történő végrehajtását. Ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(57)
A harmadik vállalat együttműködése az ellenőrző látogatások során nem volt elégséges, ezenfelül félrevezető információkat szolgáltatott. Megállapításra került, hogy a vállalat bankkivonatokat manipulált, valamint nem tudta igazolni banki fizetési kimutatásainak eredetiségét. Könyvviteli nyilvántartása megbízhatatlannak minősült, mivel számos súlyos ellentmondást tartalmazott az átvitt nyitó és záró mérlegei tekintetében. A nyersanyag-állomány mennyisége a bejelentett gyártási szinthez és a raktárban talált kész árukhoz képest kevés volt. A vállalat nem tudta továbbá bizonyítékokkal igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártáshoz felhasznált nyersanyagok eredetét sem. Bizonyíték támasztotta alá emellett, hogy a vállalat nem fedte fel kapcsolatát az első malajziai exportőrrel, az első vállalat telephelyein ugyanis egyes, a harmadik vállalathoz tartozó iratokat találtak.
(58)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően e vállalatot is értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. Megjegyzéseiben a vállalat azt állította, hogy eddig nem volt még tapasztalata ilyen ellenőrző látogatásokról, és szerinte ez magyarázza a talált hiányosságokat. Azt állította továbbá, hogy a kért és bemutatott iratokkal, különösen a bankkivonatokkal és a fizetési igazolásokkal kapcsolatban azért tanúsított óvatosságot, mert a malajziai hatóságoktól nem kapott hivatalos értesítést a vizsgálati csoportról. A vállalat ugyanakkor elismerte, hogy személyzete manipulálta a bankkivonatok tartalmát, azonban állítólag azért, mert a vállalat erősen tartott ez esetleges iratbeli hiányosságoktól, a szabotázstól, illetve attól, hogy adatait nem fogják bizalmasan kezelni.
(59)
A vállalat által benyújtott kiegészítő magyarázatok sem alkalmasak annak a következtetésnek a megváltoztatására, hogy a vállalat a vizsgálat során félrevezető információkat nyújtott. Ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(60)
A kereskedelem szerkezetének és az átrakodási gyakorlatnak a (31) és (35) preambulumbekezdésben leírt megváltozására vonatkozó megállapításokra tekintettel, és az (52)-(59) preambulumbekezdésben megfogalmazott félrevezető információk természetét számításba véve e három, mentességet igénylő vállalatnak az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján nem lehet mentességet biztosítani.
(61)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül a többi malajziai gyártót - akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a referencia-időszak alatt, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani - kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint annak valószínűsége, hogy folytatódnak-e az olyan gyakorlatok, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal; továbbá a dömpingre utaló bizonyítékok. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléssel és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.
(62)
Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja a hatályos kiterjesztett intézkedések megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.
5. KÖZZÉTÉTEL
(63)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását.
(64)
Egy együttműködő importőr azt kérte, hogy lehetőség szerint eltérő vámtételeket szabjanak ki az üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira az eljárásban együttműködő és együtt nem működő importőrök esetében. A kérelem elutasításra került, mivel az alaprendelet nem ad jogalapot ilyen különbségtételre,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében kivetett, az „összes többi vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Tanács kiterjeszti a jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kódok alá sorolt, Malajziában feladott, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be. (TARIC kódok: 7019510011 és 7019590011).
(2) A Malajziában feladott - akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - és a 1135/2011/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIЁ
Fax (32 2) 295 65 05
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 791/2011/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 1135/2011/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 16-án.