PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
A TANÁCS 792/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. augusztus 5.)
a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkének (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság 118/2011/EU rendeletében (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.
(2)
Az eljárást a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH-nak („panaszos”) az egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át kitevő gyártók nevében 2010. április 6-án benyújtott panaszát követően indították meg. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amelyet elegendőnek tekintettek az eljárás megindításához.
(3)
Amint azt az ideiglenes rendelet (7) preambulumbekezdése is említi, a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: kárvizsgálati időszak) terjedt ki.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételeket az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Az érintettek, mindenekelőtt két importőr és egy thaiföldi gyártó, meghallgatásra vonatkozó kérelmének eleget tettek.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a dömpingre, a kárra, az okozatiságra és az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (6) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésre került sor a felhasználói kérdőívet egyetlenként kitöltő együttműködő felhasználó, a Rima Benelux Holding BV telephelyén.
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. E nyilvánosságra hozatalt követően a felek lehetőséget kaptak továbbá arra is, hogy adott határidőn belül ismertessék álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(8)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (8)-(11) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. DÖMPING
4.1. Rendes érték
(9)
Emlékeztetőül: az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően egyetlen thaiföldi exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban; a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló thaiföldi behozatalt teljes egészében ez az exportáló gyártó bonyolította le. Az exportáló gyártó és egy vele kapcsolatban nem álló, együttműködő importőr azt állította, hogy az a független szakértő, aki az exportáló gyártónál végzett helyszíni vizsgálat során segítette a Bizottság munkáját, számítási hibákat vétett jelentésében. A szakértő egyik feladata az volt, hogy megvizsgálja a nikkelbevonat felvitelére irányuló eljárást, valamint a különböző gyártási szakaszokban az exportáló gyártó által felhasznált nyersanyagok mennyiségét. Amint az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése említi, a vizsgálat során kiderült, hogy az exportáló gyártó a gyártási költségek jelentős elemei és az egyéb nyersanyagok vonatkozásában hiányos és valótlan információt közölt. Az exportáló gyártó és az említett importőr számítási hibákra vonatkozó állítását a Bizottság megvizsgálta, és arra a következtetésre jutott, hogy az nem megalapozott. Ezért az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
(10)
Az exportáló gyártó és az említett importőr vitatta az ideiglenes rendelet (19)-(20) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat. Mindenekelőtt azt állították, hogy azon terméktípusok, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, rendes értékének ideiglenes megállapításához alkalmazott módszer túlzó volt, mivel helytelenül a rendes értékek számtani átlagán alapult. A Bizottság helyt adott ennek a kifogásnak, kiigazította a módszert, és, figyelembe véve a thaiföldi gyártó termékskáláját, kijavította az ezekre az egyéb típusok rendes értékeire alkalmazott számítást, amely pontosabban tükrözi a gyártó helyzetét.
(11)
Az exportáló gyártó továbbá azzal érvelt, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) és a haszonkulcs mértéke - 16 %, illetve 8 % - túl magas volt. Az exportáló gyártó azt állította, hogy - a saját, belföldi szállítási költségeit nem tartalmazó, SGA-költségeinek megfelelően - az SGA-költségek mértékének nem kellene meghaladnia a 12,59 %-ot.
(12)
Emlékeztetőül: az ideiglenes rendelet (15)-(17) preambulumbekezdése szerint az exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálat során, így nem nyújtott be adatokat a teljes SGA-költségeiről sem. Ilyenformán és figyelembe véve azt, hogy a vállalkozás teljes SGA-költségeire nézve sem nyújtottak be információkat, úgy határoztunk, hogy a továbbiakban a panaszban említett információkra támaszkodunk. Ezenfelül, a rendelkezésre álló információk fényében és amennyire azokat igazolni lehetett, a 16 %-os SGA-költséget elfogadhatónak tekintettük. Az érvelést ezért elutasítottuk.
(13)
Az exportáló gyártó azt állította, hogy az ideiglenes számítás során alkalmazott 8 %-os haszon túl magas volt, és ehelyett 5 %-os haszonnal kellett volna számolni. A felsorakoztatott érvek a következők voltak: először is, a kárelemzés során a haszoncélra 5 %-os haszonnal számoltak, másodszor ez az 5 %-os haszon megfelelne az ugyanezen termékre vonatkozó előző vizsgálatok során alkalmazottaknak. Ami az első érvet illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat számára meghatározott haszoncél és a rendes érték meghatározásához alkalmazott haszon nem ugyanazt a logikát követi, így nem kell azonosnak lenniük. Ami a második érvet illeti, a Bizottság egyetértett, hogy indokolt lehet ugyanazt a hasznot alkalmazni, mint az ugyanazon termék előző vizsgálatai során, így úgy határozott, hogy elfogadja ezt az érvelést, a rendes érték számításánál pedig ennek megfelelően megváltoztatta a haszon mértékét.
(14)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat és az exportáló gyártó is nyújtott be észrevételeket. Az uniós ágazat nem értett egyet a haszonkulcsra vonatkozó kiigazítással: azzal érvelt, hogy az 5 %-os haszon nem fedné le elegendő mértékben a gyártásban részt vevő három vállalkozás nyereségességi feltételeit és az érintett termék értékesítését; egyéb nyomós érveket azonban nem közölt. Az érvelést ezért elutasítottuk.
(15)
Az exportáló gyártó azt állította, hogy az egyik típus rendes értékének számításánál alkalmazott értékcsökkenési, konstrukciós és biztosítási költségek nem egyeztek meg az egyéb típusok számításánál alkalmazottakkal, szerinte pedig minden típusra ugyanazon értéket kell alkalmazni. A Bizottság megvizsgálta az állítást, és valóban hibát talált a számításban. Az exportáló gyártó állításával ellentétben azonban a hiba az egyéb típusok rendes értékének számításánál történt. Az egyéb típusok rendes értéke ennek megfelelően kiigazításra került.
(16)
Az exportáló gyártó azt is állította, hogy azon terméktípusok, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, rendes értékének megállapításakor nem vették teljesen figyelembe az exportáló gyártó tényleges termékskáláját. E tekintetben az exportáló gyártó megismételte állítását, hogy a megállapított rendes értékek súlyozott átlagát kellene alkalmazni az egyéb típusok esetében, az exportáló gyártó tényleges termékskálájának megfelelően. A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság - a thaiföldi gyártó tényleges termékskálájának figyelembevétele érdekében - egyetértett ezen egyéb típusok rendes értékei számításának felülvizsgálatával, és az egyes típusok valós értékesítési volumenétől függetlenül rendes értékeket állapított meg a kis, közepes és nagy gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre. A Bizottság azonban nem értett egyet azzal, hogy ezenfelül - alátámasztott indokok hiányában - a gyártó uniós értékesítésein alapuló súlyozási együtthatót is figyelembe vegye.
(17)
Ezenfelül az exportáló gyártó azt is állította, hogy a Bizottságnak a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek hosszúságán alapuló rendes érték számítási módszere pontatlan és nem teljes, és új módszert javasolt az átlagok kiszámítására, amely precízebben venné tekintetbe az eltérő méreteket. A (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság megállapította a rendes értéket azon terméktípusokra, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, továbbá a kis, közepes és nagy gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre is. Az exportőr számítása hibásnak és eredményorientáltnak bizonyult. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította.
(18)
A fent említett változásoktól eltekintve és egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (15)-(20) preambulumbekezdésének a rendes érték megállapítására vonatkozó megállapításai véglegesen jóváhagyásra kerülnek.
4.2. Exportár és összehasonlítás
(19)
Az exportáló gyártó az állította, hogy a dömpingszámításnál a szállítási költségek kiszámításakor nem a megfelelő pénznemet alkalmazták. A Bizottság ezt elfogadta.
(20)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(24) preambulumbekezdésében az exportár meghatározására és az exportárak megfelelő rendes értékkel történő összehasonlítására vonatkozó megállapítások végleges jóváhagyásra kerülnek.
4.3. Dömpingkülönbözet
(21)
Az exportáló gyártó az állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor két típus tekintetében nem vették figyelembe a rendes értéket. Az érvelésnek helyt adtunk, és a számítást ennek megfelelően kiigazítottuk.
(22)
A rendes érték számításában és összehasonlításában történt fenti módosításokat figyelembe véve, és egyes, az exportár tekintetében felmerült számítási hibák javítását követően, a dömping véglegesen meghatározott, a vámfizetés előtti, CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett mennyisége a következő:
Exportáló gyártó
Dömpingkülönbözet
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thaiföld
16,3 %
(23)
Mivel a thaiföldi érintett termék Unióba irányuló kivitelét teljes egészében az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le, úgy határoztunk, hogy a dömpingárrést ezen együttműködő exportáló gyártónál talált árrés szintjén, azaz 16,3 %-ban állapítjuk meg.
5. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(24)
Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28)-(32) preambulumbekezdésének megállapításai jóváhagyásra kerülnek.
6. KÁR
6.1. Uniós fogyasztás és a Thaiföldről származó importok
(25)
A thaiföldi gyártó és számos importőr megkérdőjelezte az ideiglenes rendeletben megállapított uniós fogyasztási tendenciákat. Mindenekelőtt azzal érveltek, hogy a fogyasztás nagyobb mértékben csökkent, mint ahogyan az ideiglenesen megállapításra került (30 % körül). Továbbá pontosítást kértek a fogyasztás meghatározásának Bizottság által alkalmazott módszeréről, mivel a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek vámtarifaszáma alatt egyéb termékek is szerepelnek.
(26)
Meg kell említeni, hogy bár ezek az érdekeltek megtámadták a fogyasztásra vonatkozó megállapításokat, érveik alátámasztására nem nyújtottak be bizonyítékokat vagy adatokat, és módszertani hibára sem mutattak rá.
(27)
A módszertant illetően emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében említettek értelmében a fogyasztás az együttműködő felek (a 2008-as vizsgálati időszakra nézve a két uniós gyártó és a thaiföldi exportőr) kitöltött kérdőíveiben megadott értékesítési adatokon, a további importok pedig az Eurostat adatain alapulnak. Figyelembe véve, hogy a más forrásból származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek dömpingellenes intézkedések tárgyát képezik, az importok (függetlenül attól, hogy milyen forrásból származnak) a vámtarifa-adatbázis (TARIC) alszámai alatt vannak bejegyezve, amelyek nagyrészt specifikusak a vizsgált termékre. Ezek az alszámok azt hivatottak biztosítani, hogy - a termékmeghatározásnak az e vizsgálat során történt kisebb kiigazítása ellenére - csak az érintett termék importjait vegyék figyelembe.
(28)
Tekintettel arra, hogy az Eurostat adatai kilogrammban vannak megadva, míg a fogyasztást darabszámra számítják, az egyik importőr felvilágosítást kért a kilogramm-darabszám átszámításra vonatkozó módszerről. Az egyértelműség kedvéért: a Bizottság az 50 gramm/darab átváltási együtthatót alkalmazta, amely megfelel az előző vizsgálatokban alkalmazottaknak, és amely a thaiföldi exportáló gyártó által megadott információkkal összehasonlítva megfelelőnek bizonyult. Megjegyzendő továbbá, hogy ha a Bizottság a thaiföldi exportáló gyártó által megadott információ alapján meghatározott átlagtömeg/darabszám arányt alkalmazta volna, akkor a Thaiföldről származó importok sokkal erőteljesebb növekedést mutattak volna a teljes kárvizsgálati időszakban, mind a teljes volumen (25 %-os növekedés az ideiglenes rendeletben megállapított 19 %-kal szemben), mind a piaci részesedés tekintetében (11,8 %-ról 15,5 %-ra, az ideiglenes rendeletben megállapított értékekkel - 12 %-ról 15 %-ra - ellentétben).
(29)
Az egyik importőr szerint a thaiföldi importok valójában 40 %-kal csökkentek a kárvizsgálati időszakban, de ez az arány az importértéken alapult - és nem a volumenen - a vámkód alá eső összes termékre vonatkozóan, vagyis a megállapítás olyan termékekre is kiterjedt, amelyekre nem képezték a vizsgálat tárgyát. Ezt az érvet el kellett utasítani.
(30)
A fentiek fényében az ideiglenes rendelet uniós fogyasztásra (amely több mint 15 %-kal nőtt 2008 és a vizsgálati időszak közötti időszakban) és a Thaiföldről származó importokra vonatkozó (33)-(40) preambulumbekezdésének megállapításai jóváhagyásra kerülnek.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(31)
Az egyik importőr szerint a kárelemzés elfogult volt, és az uniós gazdasági ágazat rossz pénzügyi helyzetét az egyik vele kapcsolatban álló, a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacán állítólagosan haszonnal működő vállalkozás helyzetével együttesen kellene elemezni. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kárelemzésnek csak az uniós ágazatnak az Unióban gyártott érintett terméknek az uniós piacon való értékesítésre kell szorítkoznia. Az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említettek szerint az érintett kapcsolatban álló vállalkozás nem termel az Unió területén, és többnyire az Unión kívülről származó termékek kereskedelmével foglalkozik, ezért nem kell figyelembe venni a kárelemzésben.
(32)
Az előzőek sérelme nélkül azonban hangsúlyozni kell, hogy az importőr nem nyújtott be olyan információt, amely a fent említett kapcsolatban álló vállalkozás jó anyagi helyzetét bizonyítaná. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat során szerzett adatok azt mutatják, hogy a vizsgálati időszakban ez a vállalkozás is jelentősen csökkentette a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítési volumenét.
(33)
A fentiek figyelembevételével és a kárelemzésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában jóváhagyjuk az ideiglenes rendelet (41)-(57) preambulumbekezdésében foglaltakat, és megállapítjuk, hogy az uniós ágazat az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében jelentős kárt szenvedett.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
7.1. A dömpingelt behozatal hatása
(34)
Habár egyes érdekeltek vitatták az egyéb tényezők hatására vonatkozó ideiglenes megállapításokat (lásd lentebb), egyikőjük sem vitatta az ideiglenes következtetést, amely szerint a thaiföldi dömpingelt importok kárt okoztak az uniós ágazatnak. Az ideiglenes rendelet (58)-(64) preambulumbekezdése jóváhagyásra kerül.
7.2. Az egyéb tényezők hatásai
(35)
Egyes érdekeltek vitatták az egyéb tényezők hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapításokat; észrevételeik szerint a kereslet visszaesése, az uniós gyártók közötti verseny, az indiai importok és az önkárokozás volt a kár fő oka.
(36)
Ami a kereslet visszaesését illeti, a (25)-(30) preambulumbekezdésre hivatkozunk, amely megerősíti az ideiglenes rendeletben megállapított fogyasztási tendenciákat. El kell utasítani tehát azon állításokat, hogy a kereslet visszaesésének hatásait alulbecsülték. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdésének következtetése szerint a fogyasztás csökkenése valóban hozzájárulhatott az uniós gazdaság által elszenvedett jelentős kárhoz, habár ezt a hatást jelentős mértékben erősítette a dömpingelt importok hatása. A kereslet visszaesésének hatása azonban nem volt olyan jelentőségű, hogy felülírhatta volna a dömpingelt importok és a megállapított kár közötti okozati kapcsolatot.
(37)
A thaiföldi exportőr azzal is érvelt, hogy az uniós ágazat által elszenvedett kárt az uniós gyártók közötti verseny okozta. Szerinte ennek főként az az oka, hogy az uniós ágazat piaci részesedésének elvesztése egybeesett egy másik uniós gyártó piaci részesedésének növekedésével.
(38)
Noha a thaiföldi exportőr által benyújtott számítások nem teljesen hibátlanok, valóban igaz, hogy a második gyártó piaci részesedése összességében nőtt a vizsgálati időszakban. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdése szerint ez a gyártó jelentős mennyiségű gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket importál Thaiföldről. Érdekes módon ez a gyártó ugyanabban az évben, amikor növelte az Unióban gyártott termékek értékesítését és a piaci részesedését, jelentős mértékben növelte a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítését is. Valójában jelentős importőrévé vált a thaiföldi gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek azáltal, hogy megszerezte a thaiföldi exportok számottevő részét az adott évben. Ezért, habár a második uniós gyártó valóban megszerezte az uniós ágazattól a piaci részesedés egy bizonyos hányadát, nehéz lenne nem arra a következtetésre jutni, hogy ez azért sikerült e vállalkozásnak, mert hasznot húzott a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek dömpingelt importjából. Emlékeztetőül: ezt a gyártót kizárták az uniós ágazat meghatározásából, mivel úgy találták, hogy a saját gyártásához képest igen jelentékeny az importtevékenysége.
(39)
Ezenfelül az érdekeltek megismételték az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében már tárgyalt azon állítást, amely szerint az indiai importok szintén kárt okoztak az uniós ágazatnak. Ez azon alapult, hogy India körülbelül 50 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezik, vagyis háromszor akkorával, mint Thaiföld, és a megfelelő átlagárak 3 %-kal csökkentek 2009 és a vizsgálati időszak között, az uniós árnak 24 %-kal ígérve alá. Azt is kihangsúlyozták, hogy az indiai importok jelentékeny hányadát az uniós ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás szerezte meg.
(40)
E tekintetben nem közöltek új érveket, és ezekre az állításokra már az ideiglenes rendelet is kitért. Ha az indiai importok teljes mértéke valóban magasabb is volt a thaiföldiénél, az ideiglenes rendeletben rámutattak, hogy ezek az importok különféleképp alakultak: míg a thaiföldi importok összességében növekedtek a kárvizsgálati időszakban, abszolút és relatív tekintetben is, az indiai importok csökkentek (majdnem 10 %-kal), és az indiai piaci részesedés is kissé visszaesett. Ezenfelül az indiai átlagár magasabb volt, mint a thaiföldi importár. Még ha importál is az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Indiából, ezek az importok jelentősen csökkentek az évek során, ahogyan az a vizsgálat során kiderült, és amint azt a (32) preambulumbekezdésben is említettük.
(41)
Végezetül számos érdekelt állította azt is, hogy a panaszos azért veszítette el ügyfeleit, mert anyacégén, a Ring International Holdingon keresztül aktív üzleti tevékenységet folytatott az értékesítési piacon, továbbá a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek a kapcsolatban álló vállalkozások részére történő értékesítését gondosan meg kell vizsgálni, mivel ezek nyilván nem a szokásos piaci feltételek mellett történtek. Ezeket az állításokat azonban elutasították, mivel nem voltak megalapozottak, és a vizsgálat rámutatott, hogy a kapcsolatban álló vállalkozások részére történt értékesítés elhanyagolható volt az összes értékesítéshez képest.
7.3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(42)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (65)-(76) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetések jóváhagyásra kerülnek. Még ha az importon kívüli tényezők kihatással is voltak az uniós ágazat helyzetére, megállapítjuk, hogy - az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében - a Thaiföldről származó dömpingelt importok jelentős kárt okoztak az uniós ágazatnak, és e megállapítás egy olyan elemzésen alapul, amelynek során az összes ismert tényezőt beazonosították és elkülönítették a dömpingelt importok káros hatásától.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
(43)
Az öt együttműködő importőrből kettő nyújtott be észrevételt írásban az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően. Ezen importőrök egyike meghallgatást kért, egy másik importőr is hasonló kérelmet nyújtott be. A Bizottság úgy határozott, hogy helyszíni látogatást tesz a vizsgálatban a felhasználók közül egyedül részt vevő felhasználónál.
(44)
Észrevétel nem érkezett sem az ideiglenes rendelet piac leírására vonatkozó (79)-(90) preambulumbekezdésével kapcsolatban, sem az uniós ágazati érdekre vonatkozó szakasszal kapcsolatban.
8.1. Importőrök és kereskedők
(45)
Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet megállapította, hogy az intézkedések bevezetése kizárólag az egyik importőr helyzetére lehet jelentős negatív hatással, amely importőr szintén részt vesz a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek uniós gyártásában. Ez az importőr nem reagált az ideiglenes intézkedések bevezetésére.
(46)
Egy másik importőr, aki szintén kérelmezte a meghallgató tisztviselő elnökletével megtartott meghallgatást, megkérdőjelezte a dömpingkülönbözet kiszámítását, a kárelemzést és az uniós fogyasztás kiszámítását. Új észrevételt az uniós érdekre vonatkozó elemzésre azonban nem nyújtott be.
(47)
Egy harmadik importőr, aki az összes thaiföldi import 20 %-át képviseli, meghallgatást kérelmezett, amelynek során kiderült, hogy a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információval ellentétben nem szüntette meg a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó minden tevékenységét - mint ahogyan azt az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése megállapította -, csupán egy másik telephelyre helyezte át ezeket. A meghallgatás során az importőr kifejtette, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó üzleti tevékenysége csak kiegészíti alaptevékenységét, amely más termékekre koncentrál, és nem zárta ki, hogy akkor is importáljon gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Thaiföldről, ha intézkedéseket rónak ki. A kiterjedt forgalmazási hálózat általános költségei miatt azonban ez majd a dömpingellenes vámok mértékétől függ, valamint attól, hogy emelik-e a fogyasztói árakat. Emellett az importőrre nem lenne jelentősen káros hatással, ha megszüntetné a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó üzleti tevékenységét, mivel az az összes üzleti tevékenységhez viszonyítva kevéssé jelentős.
8.2. Felhasználók
(48)
Amint azt a (5) preambulumbekezdés is említi, az egyetlen együttműködő felhasználónak a kérdőívben adott válaszait igazoltuk az ideiglenes intézkedések meghozatalát követően elvégzett helyszíni látogatás alkalmával. Ez a felhasználó különböző forrásokból szerezte be a terméket, ideértve az Uniót, Indiát és Thaiföldet is. Kínai importokat is felhasznált, de a dömpingellenes intézkedések bevezetése után új forráshoz fordult.
(49)
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek összes beszerzésének 10 %-át thaiföldi importokból bonyolítja, és a vállalkozás az ideiglenes intézkedések bevezetése után úgy határozott, hogy nem importál thaiföldi termékeket. Bár az intézkedések eddig nem befolyásolták jelentősen gazdasági helyzetét, a vállalkozás sajnálatát fejezte ki afelett, hogy most már csak korlátozott beszerzési források állnak rendelkezésére és különösen afelett, hogy nem mindig számíthat a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek rövid időn belüli szállítására.
(50)
Az érdekeltek megerősítették az ideiglenes rendeletben már említett azon állításukat, hogy az intézkedések bevezetése az uniós piacon a beszerzési források korlátozottságához vezet. Ezért érdemes megismételni azt a megállapítást, amely szerint a vizsgálat rámutatott, hogy az uniós piacot valóban a szereplők korlátozott száma jellemzi: egy gyártó van Indiában, egy Thaiföldön, kettő az Unióban és néhány Kínában. A dömpingellenes intézkedések célja az uniós piaci tisztességes verseny visszaállítása, nem pedig az importok megakadályozása. Az intézkedések valóban importcsökkenéshez vezethetnek, ám ellensúlyozzák ezen import kereskedelemtorzító jellegét. Ez azonban nem elengedő ok a dömpingelt import elleni intézkedések bevezetésének megkérdőjelezésére. Az az érv is megállja a helyét, hogy ahhoz, hogy hosszú távon fennmaradhasson minden beszerzési forrás, garantálni kell a tisztességes versenyt az uniós piacon.
(51)
A végleges dömpingellenes vám mértékével, amely alacsonyabb, mint az ideiglenes vám, a thaiföldi importok várhatóan bekerülhetnek az uniós piacra, míg a vizsgálat rámutatott, hogy bár korlátozott számban, de léteznek más beszerzési források is.
8.3. Az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítás
(52)
A fentiek fényében és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77)-(110) preambulumbekezdésben foglaltakat jóváhagyjuk, és megállapítjuk, hogy az uniós ágazatra vonatkozó rendelkezésre álló információ alapján nincs kényszerítő erejű indok a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen.
9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(53)
A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)-(114) preambulumbekezdése jóváhagyásra kerül.
9.2. Végleges intézkedések
(54)
A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vámot illetően azon észrevételt tették, hogy a dömpingellenes vámot 6 %-ra kellene csökkenteni, mivel az indiai importok állítólag nem dömpingeltek, és 6 %-kal magasabbak, mint a thaiföldiek. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vámok célja nem a különböző források árainak összehangolása, hanem a kárt okozó dömping torzító hatásainak megszüntetése.
(55)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni. Ezt 16,3 %-ban állapították meg, amely jelentős visszaesés az ideiglenes intézkedések óta.
(56)
A fentiek alapján az együttműködő exportőrre vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 16,3 %.
10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(57)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni. Mivel a végleges vám alacsonyabb az ideiglenesen kivetett vámnál, a végleges vám összege felett biztosított összegeket fel kell szabadítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Thaiföldről származó és jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 és 8305100036) alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre. E rendelet alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket acélbevonat tart össze. A szerkezetek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyithatók.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 16,3 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 118/2011/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen beszedik az e rendelet 1. cikke alapján kivetett végleges vám mértékében. A biztosított összegek végleges dömpingellenes vám feletti részét felszabadítják.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 5-én.