NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 626/2011
ze dne 4. května 2011,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (1), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2010/30/EU je Komise povinna přijmout akty v přenesené pravomoci týkající se uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie, které disponují velmi vysokým potenciálem, co se úspor energie týče, a u nichž se při srovnatelné funkčnosti vyskytují velké rozdíly v úrovni výkonu.
(2)
Opatření pro uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu byla zavedena směrnicí Komise 2002/31/ES ze dne 22. března 2002, kterou se provádí směrnice Rady 92/75/EHS s ohledem na uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu pro domácnost (2). Prováděcí směrnice stanoví odlišné škály označování energetické účinnosti klimatizátorů vzduchu, které používají odlišné technologie, a stanovení energetické účinnosti je založeno pouze na provozu za plného zatížení.
(3)
Na elektřinu spotřebovanou klimatizátory vzduchu připadá významná část celkové poptávky domácností i podniků po elektřině v Unii. Existuje značný prostor pro další snižování spotřeby energie u klimatizátorů vzduchu nad rámec zvýšení energetické účinnosti, kterého již bylo dosaženo.
(4)
Směrnice Komise 2002/31/ES by měla být zrušena a tímto nařízením by měla být přijata nová ustanovení, aby bylo zajištěno, že energetický štítek bude pro výrobce vytvářet dynamické pobídky, aby dále zvyšovali energetickou účinnost klimatizátorů vzduchu a urychlili transformaci trhu směrem k energeticky účinným technologiím.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení by se měla použít i pro klimatizátory vzduchu typu vzduch-vzduch s chladicím výkonem (nebo topným výkonem, pokud má zařízení pouze funkci vytápění) do 12 kW.
(6)
Technologický vývoj v oblasti zlepšování energetické účinnosti klimatizátorů vzduchu byl v posledních letech velmi rychlý. Umožnil některým třetím zemím zavést přísné minimální požadavky na energetickou účinnost a vyvolal proces zavádění nového systému označování energetické účinnosti na základě sezónního výkonu. Dnešní zařízení, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, která dosahují nejvyšších úrovní účinnosti, vysoce překračují úroveň třídy A stanovenou směrnicí 2002/31/ES.
(7)
Toto nařízení zavádí dvě škály energetické účinnosti vyplývající z primární funkce a specifických aspektů důležitých pro spotřebitele. Vzhledem k tomu, že klimatizátory vzduchu se používají hlavně v podmínkách částečného zatížení, mělo by se testování účinnosti nahradit metodou měření sezónní účinnosti (kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu). Metoda měření sezónní účinnosti lépe zohledňuje výhody technologie invertoru a podmínky, za nichž se tato zařízení používají. Nová metoda výpočtu energetické účinnosti a prováděcí opatření týkající se ekodesignu, které společně stanoví minimální požadavky na energetickou účinnost vyšší, než je současná třída A, povedou k nové klasifikaci těchto zařízení. Dělené, okenní a nástěnné klimatizátory vzduchu by pak měly být označovány novou škálou tříd energetické účinnosti A-G, přičemž se na horní místa škály každé dva roky přidává „+“, dokud není dosaženo třídy A+++.
(8)
Pro dvoukanálové a jednokanálové klimatizátory vzduchu by se měly i nadále používat ustálené ukazatele energetické účinnosti, protože v současné době na trhu nejsou k dispozici jednotky obsahující invertory. Pro tato zařízení není nová klasifikace vhodná, jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu by proto měly používat škálu A+++-D. Zatímco tato méně účinná zařízení mohou na škále A+++-D dosáhnout nejvýše třídy energetické účinnosti A+, účinnější zařízení mohou dosáhnout až třídy A+++.
(9)
Tímto nařízením by mělo být zajištěno, že spotřebitelé dostanou o výkonnosti klimatizátorů vzduchu přesnější srovnatelné informace.
(10)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek uvádění spotřeby energie na energetických štítcích uvedený v tomto nařízení a v nařízení, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu (3), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření do roku 2020 k ročním úsporám elektrické energie ve výši 11 TWh.
(11)
Důležitým aspektem pro koncové uživatele může být hlučnost klimatizátoru vzduchu. Aby mohli koncoví uživatelé přijímat informovaná rozhodnutí, měly by být na energetickém štítku klimatizátorů vzduchu uváděny také informace o emisích hluku.
(12)
Informace uvedené na energetickém štítku by měly být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav metod měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (4), jsou-li k dispozici.
(13)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotný design energetických štítků klimatizátorů vzduchu a jednotné požadavky na jejich obsah.
(14)
Mělo by rovněž stanovit požadavky na technickou dokumentaci a informační list pro klimatizátory vzduchu.
(15)
Dále by toto nařízení mělo stanovit požadavky na informace, které mají být poskytovány při jakékoli formě prodeje klimatizátorů vzduchu na dálku, v reklamách a v propagačních materiálech technického charakteru.
(16)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok.
(17)
V zájmu usnadnění přechodu od směrnice 2002/31/ES k tomuto nařízení by se u klimatizátorů vzduchu označených energetickými štítky v souladu s tímto nařízením mělo mít za to, že jsou v souladu se směrnicí 2002/31/ES.
(18)
Dodavatelé, kteří chtějí uvést na trh klimatizátory vzduchu, které mohou splnit požadavky na vyšší třídy energetické účinnosti, by měli mít možnost používat energetické štítky s těmito třídami ještě před datem povinného uvádění těchto tříd.
(19)
Směrnice 2002/31/ES by proto měla být zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na označování energetické účinnosti štítky a obsahuje ustanovení o doplňujících informacích o výrobku u elektrických klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výkonem ≤ 12 kW pro chlazení, případně vytápění, pokud výrobek nemá funkci chlazení.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;
b)
klimatizátory vzduchu, které na straně kondenzátoru nebo výparníku nebo na obou stranách nepoužívají vzduch jako teplonosnou látku.
Článek 2
Definice
Kromě definic uvedených v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (ES) 2010/30/EU (5) se použijí tyto definice:
1.
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);
2.
„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;
3.
„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;
4.
„jmenovitým výkonem“ (Prated ) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;
5.
„koncovým uživatelem“ se rozumí spotřebitel, který klimatizátor vzduchu kupuje nebo se o něm předpokládá, že jej koupí;
6.
„místem prodeje“ se rozumí místo, kde jsou klimatizátory vzduchu vystaveny nebo nabízeny k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky.
Další definice pro účely příloh II až VIII jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Povinnosti dodavatelů
1. Dodavatelé přijmou opatření popsaná v bodech a) až g):
a)
každý klimatizátor vzduchu dodržující třídy energetické účinnosti stanovené v příloze II je opatřen tištěný štítkem v úpravě a obsahující informace podle přílohy III. Klimatizátory vzduchu v výjimkou jednokanálových a dvoukanálových musí být opatřeny tištěným štítkem alespoň na obalu venkovní jednotky s údaji při poměru výkonu 1 alespoň pro jednu kombinaci vnitřní a venkovní jednotky. Pro ostatní kombinace lze informace poskytnout prostřednictvím volně přístupných internetových stránek;
b)
je k dispozici informační list výrobku stanovený v příloze IV. Klimatizátory vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových musí opatřeny informačním listem alespoň na obalu venkovní jednotky s údaji při poměru výkonu 1 alespoň pro jednu kombinaci vnitřní a venkovní jednotky. Pro ostatní kombinace lze informace poskytnout prostřednictvím volně přístupných internetových stránek;
c)
orgánům členských států a Komisi je na vyžádání elektronicky zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze V;
d)
každá reklama na konkrétní model klimatizátoru vzduchu musí v případě, že uvádí informace související se spotřebou energie nebo cenou, obsahovat odkaz na třídu energetické účinnosti. Pokud je možno více než jedna třída energetické účinnosti, dodavatel, popř. výrobce deklaruje třídu energetické účinnosti vytápění alespoň pro „průměrné“ otopné období. Informace stanovené v příloze VI, které mají být poskytnuty v případech, kdy nelze očekávat, že koneční uživatelé uvidí vystavený výrobek;
e)
každý propagační materiál technického charakteru určitého modelu klimatizátoru vzduchu, který popisuje konkrétní technické parametry výrobku, uvádí třídu energetické účinnosti daného modelu podle přílohy II;
f)
je k dispozici návod k použití;
g)
jednokanálové klimatizátory vzduchu by měly být na obalu, v dokumentaci výrobku a ve veškerých reklamních materiálech, ať už v elektronické nebo tištěné podobě, označeny jako „místní klimatizátory vzduchu“.
2. Třída energetické účinnosti se stanoví podle přílohy VII.
3. Úprava štítku pro klimatizátory vzduchu (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) dodržuje parametry stanovené v příloze III.
4. U klimatizátorů vzduchu (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) se úprava štítku podle přílohy III použije podle tohoto harmonogramu:
a)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2013 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A, B, C, D, E, F, G pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.1 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.1 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.1 přílohy III.
b)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2015 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+, A, B, C, D, E, F pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.2 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.2 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.2 přílohy III.
c)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2017 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A++, A+, A, B, C, D, E pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.3 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.3 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.3 přílohy III.
d)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2019 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+++, A++, A+, A, B, C, D pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.4 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.4 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.4 přílohy III.
5. U dvoukanálových klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2013 musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+++, A++, A+, A, B, C, D pro reverzibilní dvoukanálové klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 4.1 přílohy III, pro dvoukanálové klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 4.3 přílohy III a pro dvoukanálové klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 4.5 přílohy III.
6. U jednokanálových klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2013 musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+++, A++, A+, A, B, C, D pro reverzibilní jednokanálové klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 5.1 přílohy III, pro jednokanálové klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 5.3 přílohy III a pro jednokanálové klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 5.5 přílohy III.
Článek 4
Povinnosti obchodníků
Obchodníci zajistí, aby:
a)
byly klimatizátory vzduchu v místě prodeje zřetelně viditelným způsobem označeny energetickým štítkem poskytnutým dodavatelem podle čl. 3 odst. 1 umístěným na vnější straně přední nebo horní části zařízení;
b)
klimatizátory vzduchu nabízené k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky způsobem, u něhož nelze předpokládat, že si konečný uživatel prohlédne vystavený výrobek, byly uváděny na trh s informacemi poskytnutými dodavateli v souladu s přílohami V a VI;
c)
každá reklama na konkrétní model klimatizátoru vzduchu obsahovala v případě, že uvádí informace související se spotřebou energie nebo cenou, odkaz na třídu energetické účinnosti; Pokud je možno více než jedna třída energetické účinnosti, dodavatel/výrobce deklaruje třídu energetické účinnosti alespoň pro „průměrné“ období;
d)
každý propagační materiál technického charakteru určitého modelu klimatizátoru vzduchu, který popisuje konkrétní technické parametry klimatizátoru vzduchu, uváděl odkaz na třídu/třídy energetické účinnosti daného modelu a dodavatelem poskytnutý návod k použití. Pokud je možno více než jedna třída energetické účinnosti, dodavatel/výrobce deklaruje třídu energetické účinnosti alespoň pro „průměrné“ období;
e)
jednokanálové klimatizátory vzduchu by měly být na obalu, v dokumentaci výrobku a ve veškerých reklamních materiálech, ať už v elektronické nebo tištěné podobě, označeny jako „místní klimatizátory vzduchu“.
Článek 5
Metody měření
Informace, které se poskytují podle článku 3, musí být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav metod výpočtu a měření, jak je stanoveno v příloze VII.
Článek 6
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy posoudí shodu deklarované třídy energetické účinnosti, roční, případně hodinové spotřeby energie a emisí hluku postupem stanoveným v příloze VIII.
Článek 7
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení nejpozději pět let od jeho vstupu v platnost s ohledem na technický pokrok. Zvláštní pozornost bude přitom věnovat veškerým výrazným změnám v tržních podílech jednotlivých typů zařízení.
Článek 8
Zrušení
Směrnice 2002/31/ES se od 1. ledna 2013 zrušuje.
Článek 9
Přechodná ustanovení
1. Klimatizátory vzduchu uvedené na trh před 1. červencem 2013 musí vyhovovat ustanovením směrnice 2002/31/ES.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. května 2011.
A BIZOTTSÁG 626/2011/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2011. május 4.)
a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkére,
mivel:
(1)
A 2010/30/EU irányelv értelmében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat köteles elfogadni az energiával kapcsolatos azon termékek címkézésére vonatkozóan, amelyekben megvan a lehetőség a jelentős energiamegtakarításra, és amelyek azonos rendeltetésű típusainak műszaki jellemzői jelentős eltérést mutatnak.
(2)
A légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó előírásokat a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2002. március 22-i 2002/31/EK bizottsági irányelv (2) állapította meg. A végrehajtási irányelv a légkondicionáló berendezések technológiái szerint különböző címkézési rendszereket határoz meg, az energiahatékonysági besorolást pedig kizárólag a legnagyobb terhelés melletti működésre alapozza.
(3)
Az Unión belül a légkondicionáló berendezések a háztartási és a kereskedelmi szektor teljes energiaszükségletének jelentős részét teszik ki. Az energiafelhasználás hatékonyságának eddig elért javulásán túl a háztartási légkondicionáló berendezések energiafogyasztása még jelentősen csökkenthető.
(4)
A 2002/31/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, ebben a rendeletben pedig új rendelkezéseket szükséges rögzíteni annak biztosítása érdekében, hogy az energiafogyasztást jelző címke dinamikusan ösztönözze a gyártókat a légkondicionáló berendezések energiahatékonyságának további javítására, és felgyorsítsa az energiahatékony technológiákra történő piaci átállást.
(5)
E rendeletben a legfeljebb 12 kW leadott hűtőteljesítményű (vagy fűtőteljesítményű, ha az adott készülék csak fűtés üzemmódban működik), levegő-levegő rendszerű légkondicionáló berendezésekre indokolt rendelkezéseket megállapítani.
(6)
Az elmúlt években felgyorsult a légkondicionáló berendezések energiahatékonyságának javulását biztosító műszaki fejlesztések üteme. Ennek köszönhetően számos harmadik ország szigorú energiahatékonysági minimumkövetelményeket vezetett be, és megindult egy folyamat, amely szezonális energiahatékonysági jellemzőkön alapuló, új energiacímkézési rendszer kialakítását eredményezte. Az egy- és a kétcsöves légkondicionáló berendezéseket nem tekintve a legmagasabb energiahatékonysági osztályba sorolt, ma forgalmazott készülékek nagymértékben túlteljesítik a 2002/31/EK irányelvben az „A” energiahatékonysági osztályra meghatározott követelményszintet.
(7)
Ez a rendelet a készülékek elsődleges funkciója és bizonyos kiemelt fogyasztói szempontok alapján két külön energiahatékonysági mérőszámot vesz figyelembe. Tekintve, hogy a légkondicionáló berendezések általában nem teljes terhelés mellett üzemelnek, a hatékonyság vizsgálata érdekében szezonális hatékonyságmérési módszert szükséges alkalmazni, hacsak nem egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések vizsgálatáról van szó. A szezonális mérési módszer jobban figyelembe tudja venni az inverteres technológia előnyeit és a készülékek használati feltételeit. Az energiahatékonyság új számítási módszere, valamint a környezetbarát tervezésre vonatkozóan a jelenlegi „A” energiahatékonysági osztálynál szigorúbb energiahatékonysági minimumkövetelményeket megállapító végrehajtási intézkedés ezen készülékek újraosztályozásához fog vezetni. Ennek hatására úgy módosul az osztott, az ablakon kivezethető és a fali légkondicionáló berendezések A-tól G-ig terjedő energiahatékonysági besorolása, hogy a skála legmagasabb energiahatékonysági osztálya kétévente egy-egy „+” jellel bővül, egészen az „A+++” energiahatékonysági osztály eléréséig.
(8)
Az egy- és a kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében továbbra is az állandónak feltételezett hűtési jóságfokon alapuló teljesítménymutatókat kell alkalmazni, mivel jelenleg még nincs piaci forgalomban inverteres egység. Mivel az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében nem indokolt új osztályozási rendszert bevezetni, az „A+++”- tól „D”-ig terjedő skálát indokolt alkalmazni. Míg ezek a készülékek az osztott készülékekhez képest jellemzően kevésbé energiahatékonyak, és ezért az „A+++”-tól „D”-ig terjedő skálán legfeljebb az „A+” energiahatékonysági osztályt érhetik el, a náluk energiahatékonyabb osztott készülékek számára „A+++”-ig állnak rendelkezésre felsőbb osztályok.
(9)
E rendelet azt hivatott biztosítani, hogy a fogyasztók pontosabb összehasonlító információkhoz jussanak a légkondicionáló berendezések műszaki jellemzőiről.
(10)
Az e rendeletben, valamint a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló bizottsági rendeletben (3) foglalt címkézési követelmények együttesen 2020-ig várhatóan évi 11 TWh villamosenergia-megtakarítást fognak eredményezni az intézkedés hiányában várható fogyasztáshoz képest.
(11)
A légkondicionáló berendezések zajszintje fontos szempont lehet a végfelhasználók számára. Annak érdekében, hogy a végfelhasználók megfelelő információk birtokában megalapozott döntést hozhassanak, a légkondicionáló berendezések címkéin fel kell tüntetni a zajkibocsátására vonatkozó adatokat is.
(12)
A címkén feltüntetendő adatokat olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárások alapján kell meghatározni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott módszertanhoz, ezen belül - ha rendelkezésre állnak - a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) I. mellékletében felsorolt európai szabványügyi testületek által elfogadott harmonizált szabványokhoz.
(13)
Ez a rendelet a légkondicionáló berendezések energiafogyasztási címkéinek tartalmi és formai követelményeit hivatott egységesíteni.
(14)
A rendelet emellett rögzíti a légkondicionáló berendezések műszaki dokumentációjára és termékismertető adatlapjára vonatkozó követelményeket is.
(15)
A rendelet célja továbbá azon adatok körének meghatározása, amelyeket a távértékesítés valamennyi formája esetén fel kell tüntetni a készülékek reklámanyagaiban és műszaki promóciós anyagaiban.
(16)
Indokolt rendelkezni e rendelet előírásainak a technológia fejlődését követő felülvizsgálatáról.
(17)
A 2002/31/EK irányelvről ezen rendeletre való áttérés megkönnyítése érdekében az ezen rendelettel összhangban címkézett légkondicionáló berendezéseket a 2002/31/EK irányelvvel összhangban lévőnek kell tekinteni.
(18)
A magasabb energiahatékonysági osztályok követelményeit is teljesítő légkondicionáló berendezéseket forgalomba hozni kívánó beszállítók számára lehetővé kell tenni, hogy az adott energiahatékonysági osztály követelményeinek teljesítését már az energiahatékonysági osztályok kötelező feltüntetésére megszabott határidő előtt is jelezhessék a címkén.
(19)
A 2002/31/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
1. Ez a rendelet címkézési és kiegészítő termékinformációs követelményeket állapít meg a villamosenergia-hálózatról üzemelő legfeljebb 12 kW mért hűtő-, vagy ha a termék hűtési funkcióval nem rendelkezik, fűtőteljesítményű elektromos légkondicionáló berendezésekre vonatkozóan.
2. Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
a nem villamos energiával működő készülékekre;
b)
azokra a légkondicionáló berendezésekre, amelyek kondenzátor- vagy elpárologtatóoldala (vagy mindkettő) nem a levegőt használja hőtovábbító közegként.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „légkondicionáló berendezés”: a beltéri levegő hűtésére és/vagy fűtésére alkalmas, elektromos kompresszorral hajtott, a termodinamikai ciklus elvén működő készülék, beleértve a további funkciókkal - például páramentesítéssel, légtisztítással, légkeveréssel vagy elektromos ellenálláson alapuló kiegészítő légfűtéssel - is rendelkező légkondicionáló berendezéseket, valamint a kondenzátoron történő elpárologtatáshoz esetleg vizet (akár az elpárologtatóoldalon keletkező kondenzvizet, akár kívülről hozzáadott vizet) használó készülékeket is, feltéve, hogy a berendezés hozzáadott víz nélkül, csupán levegő segítségével is képes üzemelni;
2. „kétcsöves légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelyben a hűtés vagy a fűtés során a kondenzátor (vagy elpárologtató) bemeneti levegője a készülékbe a kültérből egy csövön keresztül vezetődik be, majd egy másik csövön keresztül vezetődik ki ismét a kültérbe, és amely teljes egészében a légkondicionálandó téren belül, egy fal mellett helyezkedik el;
3. „egycsöves légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelyben a hűtés vagy a fűtés során a kondenzátor vagy elpárologtató bemeneti levegője abból a légtérből származik, amelyben a készülék elhelyezkedik, majd e téren kívülre vezetődik ki;
4. „mért teljesítmény” (Prated): a készülék termodinamikai ciklusának a hűtéshez vagy fűtéshez tartozó standard mérési körülmények között érvényes hűtő- vagy fűtőteljesítménye;
5. „végfelhasználó”: légkondicionáló berendezés vásárlója vagy potenciális vásárlója;
6. „értékesítés helye”: eladásra, bérletre vagy részletvásárlásra ajánlott légkondicionáló berendezések bemutatásának és értékesítésének helye.
Az I. melléklet a II-VIII. melléklet alkalmazásában további fogalmakat határoz meg.
3. cikk
A beszállítók kötelezettségei
(1) A beszállítók kötelesek az a)-g) pont szerint eljárni.
a)
Minden egyes légkondicionáló berendezést el kell látni a II. mellékletben meghatározott energiahatékonysági osztályozást követő, nyomtatott címkével. A címkének meg kell felelnie a III. mellékletben foglalt tartalmi és formai követelményeknek. Az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével minden készüléket nyomtatott címkével kell ellátni legalább a kültéri egység csomagolásán, és az egységnyi teljesítményarányú beltéri és kültéri egységek legalább egy kombinációjára vonatkozóan. Más kombinációkra a szóban forgó információk ingyenesen hozzáférhető internetes oldalon is megadhatók.
b)
A terméket a IV. melléklet szerinti termékismertető adatlapnak kell kísérnie. A termékismertető adatlapot az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével minden készülék esetében legalább a kültéri egység csomagolásán, az egységnyi teljesítményarányú beltéri és kültéri egységek legalább egy kombinációjára vonatkozóan kell rendelkezésre bocsátani. Más kombinációkra a szóban forgó információk ingyenesen hozzáférhető internetes oldalon is megadhatók.
c)
Ha a tagállamok hatóságai és a Bizottság arra igényt tartanak, a termék V. melléklet szerinti műszaki dokumentációjának elektronikus formátumban is rendelkezésre kell állnia.
d)
Ha egy reklámanyag energiafogyasztással vagy vételárral kapcsolatos információkat is tartalmaz, akkor abban meg kell adni az adott légkondicionáló berendezés szóban forgó modelljének energiahatékonysági osztályát. Ha egy készülék több energiahatékonysági osztályba is sorolható, akkor - az adott esetnek megfelelően - a beszállítónak vagy a gyártónak a fűtéshez tartozó energiahatékonysági osztályt legalább az „átlagos” hőmérsékletű fűtési idényre vonatkozóan kell megadnia. A VI. mellékletben meghatározottak szerinti információkkal kell ellátni azokat a végfelhasználókat, akiknek nincs lehetőségük megtekinteni a kiállított terméket.
e)
A légkondicionáló berendezések egyes modelljeinek sajátos műszaki jellemzőit ismertető műszaki promóciós anyagokban szerepelnie kell az adott készülékek II. melléklet szerinti energiahatékonysági osztályának.
f)
Rendelkezésre kell bocsátani használati utasítást
g)
Az egycsöves légkondicionáló berendezésekre a csomagoláson, a termékdokumentációban és minden - elektronikus és papíralapú - reklámanyagban „helyi légkondicionáló berendezés” megnevezéssel kell hivatkozni.
(2) Az energiahatékonysági osztályt a VII. mellékletben foglaltak szerint kell meghatározni.
(3) A légkondicionáló berendezések címkéinek formátumára vonatkozó követelményeket - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések címkéinek kivételével - a III. melléklet rögzíti.
(4) Az egy-, illetve kétcsöves készülékeken kívüli légkondicionáló berendezések címkéinek a III. mellékletben meghatározott formai követelményeit a következő ütemezés szerint kell alkalmazni:
a)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2013. január 1-jétől fogva csak olyan, az A, B, C, D, E, F és G energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.1. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.1. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.1. pontjának;
b)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2015. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+, A, B, C, D, E és F energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.2. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.2. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.2. pontjának;
c)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2017. január 1-jétől fogva csak olyan, az A++, A+, A, B, C, D és E energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.3. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.3. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.3. pontjának;
d)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2019. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+++, A++, A, B, C és D energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.4. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.4. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.4. pontjának.
(5) A kétcsöves légkondicionáló berendezések 2013. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+++, A++, A, B, C és D energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 4.1. pontjának, csak hűtésre képes kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 4.3. pontjának, illetve csak fűtésre képes kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 4.5. pontjának.
(6) Az egycsöves légkondicionáló berendezések 2013. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+++, A++, A, B, C és D energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő egycsöves légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 5.1. pontjának, csak hűtésre képes egycsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 5.3. pontjának, illetve csak fűtésre képes egycsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 5.5. pontjának.
4. cikk
A kereskedők kötelezettségei
A kereskedők kötelesek gondoskodni az alábbiakról:
a)
az értékesítés helyén kiállított légkondicionáló berendezések külső borításának elején vagy tetején - jól látható helyen - el legyen helyezve a beszállítók által a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiállított címke;
b)
az eladásra, bérletre vagy részletvásárlásra kínált azon légkondicionáló berendezéseket, amelyeket a végfelhasználóknak nincs alkalmuk kiállítva megtekinteni, a beszállítók által az V. és a VI. mellékletben foglaltak szerint megadott információkkal kell forgalmazni;
c)
ha egy reklámanyag energiafogyasztással vagy vételárral kapcsolatos információkat is tartalmaz, akkor abban meg kell adni az adott légkondicionáló berendezés szóban forgó modelljének energiahatékonysági osztályát. Ha egy készülék több energiahatékonysági osztályba is sorolható, akkor a beszállítónak/gyártónak legalább az „átlagos” hőmérsékletű idényre vonatkozóan kell megadnia az energiahatékonysági osztályt;
d)
a légkondicionáló berendezések egyes modelljeinek műszaki jellemzőit ismertető műszaki promóciós anyagokban meg kell jelölni az adott készülék energiahatékonysági osztályát, valamint mellékelni kell a beszállító által rendelkezésre bocsátott használati utasítást. Ha egy készülék több energiahatékonysági osztályba is sorolható, akkor a beszállítónak/gyártónak legalább az „átlagos” hőmérsékletű idényre vonatkozóan kell megadnia az energiahatékonysági osztályt;
e)
az egycsöves légkondicionáló berendezésekre a csomagoláson, a termékdokumentációban és minden - elektronikus és papíralapú - promóciós és reklámanyagban „helyi légkondicionáló berendezés” megnevezéssel kell hivatkozni.
5. cikk
Mérési módszerek
A 3. cikkben felsorolt információkat olyan, a VII. mellékletben meghatározott, megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárások alapján kell megállapítani, amelyek igazodnak a technika mindenkori állása szerinti, általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszerekhez.
6. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A tagállamok a VIII. mellékletben meghatározott eljárás szerint ellenőrzik, hogy egy adott készülék teljesíti-e a gyártó által megadott energiahatékonysági osztállyal, az éves vagy - a helyzettől függően - óránkénti energiafogyasztással és a zajkibocsátással kapcsolatban meghatározott követelményeket.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően öt évvel felülvizsgálja. Ennek során figyelmet fordít különösen a légkondicionáló berendezések piaci részesedésében időközben bekövetkező esetleges lényeges változásokra.
8. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2002/31/EK irányelv 2013. január 1-jén hatályát veszti.
9. cikk
Átmeneti rendelkezés
(1) A 2013. január 1. előtt forgalomba hozott légkondicionáló berendezéseknek a 2002/31/EK irányelv rendelkezéseit kell teljesíteniük.
10. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 4-én.