NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 200/2012
ze dne 8. března 2012
o cíli Unie zaměřeném na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u hejn brojlerů, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 13 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 2160/2003 je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření mimo jiné na zjišťování a tlumení salmonel na všech úrovních, a zejména pak na úrovni primární produkce, tj. u hejn, v zájmu snížení výskytu původců zoonóz v potravním řetězci a tím i rizika, jež představují pro veřejné zdraví.
(2)
V čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 2160/2003 jsou uvedeny cíle Unie, které mají být stanoveny v zájmu snížení výskytu všech sérotypů salmonely s významem pro veřejné zdraví u brojlerů. Uvedené snížení je zásadní, aby bylo možné splnit kritéria pro výskyt salmonely v čerstvém mase brojlerů, která jsou stanovena v části E přílohy II uvedeného nařízení a v kapitole 1 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (2).
(3)
Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že cíl Unie má zahrnovat číselné vyjádření maximálního procenta epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, a/nebo minimálního procenta snížení počtu epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, nejzazší termín, do kterého musí být cíle dosaženo, a definici vyšetřovacích programů nezbytných pro ověření toho, zda bylo cíle dosaženo. Popřípadě je také třeba zahrnout definici sérotypů, které mají význam pro veřejné zdraví.
(4)
Nařízení (ES) č. 2160/2003 uvádí, že se při stanovení cíle Unie má přihlédnout ke zkušenostem získaným na základě stávajících vnitrostátních opatření a k údajům předaným Komisi nebo Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) podle stávajících požadavků Unie, zejména v rámci údajů získaných podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES ze dne 17. listopadu 2003 o sledování zoonóz a jejich původců, o změně rozhodnutí Rady 90/424/EHS a o zrušení směrnice Rady 92/117/EHS (3), a zejména podle článku 5 uvedené směrnice.
(5)
V čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 646/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005 (4), je stanoven cíl, kterým je snížit do 31. prosince 2011 maximální procento hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na tyto dva sérotypy salmonely, na nejvýše 1 %.
(6)
Souhrnná zpráva Evropské unie o trendech a zdrojích zoonóz a jejich původců a ohnisek nákaz vyvolaných původcem v potravinách v roce 2009 (5) ukázala, že Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium jsou sérovary nejčastěji spojované s nemocemi u lidí. Počet případů salmonelózy způsobených Salmonella enteritidis u lidí se v roce 2009 značně snížil, zatímco byl zaznamenán zvýšený výskyt případů způsobených Salmonella typhimurium.
(7)
EFSA přijal v červenci 2011 vědecké stanovisko ohledně kvantitativního odhadu dopadu na veřejné zdraví, který má stanovení nového cíle zaměřeného na snížení salmonel u brojlerů (6). EFSA ve svém stanovisku dospěl k závěru, že Salmonella enteritidis se řadí k nejúspěšnějšímu, z rodičů na potomky přenášenému, sérotypu zoonotické salmonely u drůbeže. EFSA rovněž uvedl, že tlumící opatření Unie u brojlerů přispěla k podstatnému snížení počtu případů salmonelózy u lidí spojovaných s brojlery ve srovnání se stavem v roce 2006. Uvedený cíl by proto měl být potvrzen.
(8)
Monofázické kmeny Salmonella typhimurium se staly v posledních letech jedněmi z nejčastěji zjištěných sérotypů salmonely u několika druhů zvířat a klinických izolátů u lidí. Ve vědeckém stanovisku EFSA pro rok 2010 přijatém dne 22. září 2010 (7), které se týká sledování a hodnocení rizika pro veřejné zdraví, které představují „kmeny podobné kmenu Salmonella typhimurium“, je rovněž uvedeno, že monofázické kmeny Salmonella typhimurium s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:-, který zahrnuje kmeny s antigenem O5 i bez něj, je třeba považovat za varianty Salmonella typhimurium představující riziko pro veřejné zdraví srovnatelné s rizikem, které způsobují ostatní kmeny Salmonella typhimurium. Kmeny Salmonella typhimurium s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:- by proto měly být zahrnuty do uvedeného cíle.
(9)
K ověření splnění cíle Unie je nezbytné provádět opakovaný odběr vzorků u hejn brojlerů. K vyhodnocení a srovnání výsledků je nezbytné stanovit společný vyšetřovací program, který ověří, zda byl dosažen cíl Unie.
(10)
Národní programy pro tlumení zaměřené na dosažení cíle Unie pro rok 2012 u hejn brojlerů Gallus gallus byly předloženy ke spolufinancování Unií v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (8). Technické změny uvedené v příloze tohoto nařízení jsou přímo použitelné. Vzhledem k tomu není nutné, aby Komise opětovně schvalovala národní programy pro tlumení, kterými se provádí toto nařízení. Přechodné období proto není zapotřebí.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíl Unie
1. Cílem Unie podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 2160/2003, zaměřeným na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů (dále jen „cíl Unie“), je snížit maximální každoroční procento hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
Pokud jde o monofázickou Salmonella typhimurium, do cíle Unie se zahrnují sérotypy s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:-.
2. Vyšetřovací program potřebný pro ověření pokroku při dosahování cíle Unie je stanoven v příloze (dále jen „vyšetřovací program“).
Článek 2
Přezkum cíle Unie
Komise přezkoumá cíl Unie s přihlédnutím k informacím shromážděným v souladu s vyšetřovacím programem a kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 6 písm. c) nařízení (ES) č. 2160/2003.
Článek 3
Zrušení nařízení (ES) č. 646/2007
Nařízení (ES) č. 646/2007 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. března 2012.
A BIZOTTSÁG 200/2012/EU RENDELETE
(2012. március 8.)
a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a brojlerállományokban előforduló Salmonella enteritidis és a Salmonella typhimurium csökkentésére irányuló uniós célkitűzésről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, 8. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére és 13. cikkének (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2160/2003/EK rendelet megfelelő és hatékony intézkedések meghozatalának biztosítását célozza annak érdekében, hogy valamennyi lényeges szinten, különösen az elsődleges termelés, azaz az állományok szintjén kimutassák és ellenőrizzék többek között a szalmonellát annak érdekében, hogy csökkentsék az élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók előfordulási gyakoriságát és ezáltal a közegészségügyre gyakorolt kockázatukat.
(2)
A 2160/2003/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése uniós célkitűzések létrehozását írja elő annak érdekében, hogy csökkentsék a brojlercsirkékben előforduló, közegészségügyi szempontból jelentős szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságát. Ez a csökkentés kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy az említett rendelet II. mellékletének E. részében, valamint az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendelet (2) I. mellékletének 1. fejezetében a brojlercsirkék friss húsában előforduló szalmonellára meghatározott kritériumok teljesüljenek.
(3)
A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy az uniós célkitűzések tartalmazzák a változatlanul pozitív járványügyi egységek maximális százalékarányának és/vagy a változatlanul pozitív járványügyi egységek számában bekövetkező csökkenés minimális százalékarányának számszerű kifejezését, azt a legkésőbbi határidőt, amelyen belül a célkitűzést el kell érni, és a célkitűzés elérésének ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati programok meghatározását. Szintén tartalmazniuk kell adott esetben a közegészségügyi szempontból jelentős szerotípusok meghatározását.
(4)
A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy az uniós célkitűzéseket a meglévő nemzeti intézkedések alapján szerzett tapasztalatok és a Bizottsághoz vagy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: EFSA) a meglévő uniós előírások alapján - különösen a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3), különösen annak 5. cikkében meghatározott tájékoztatás keretében - továbbított információk figyelembevételével kell meghatározni.
(5)
A 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium prevalenciájának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és az 1091/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 12-i 646/2007/EK bizottsági rendelet (4) 1. cikkének (1) bekezdése célkitűzést határoz meg, amely szerint 2011. december 31-ig az említett két szalmonella-szerotípussal fertőzött brojlerállományok maximális számarányát 1 %-ra vagy az alá kell csökkenteni.
(6)
A zoonózisok, a zoonózis-kórokozók és az élelmiszer-eredetű megbetegedések 2009. évi tendenciáiról és forrásairól szóló uniós összefoglaló jelentés (5) rámutatott, hogy a Salmonella enteritidis és a Salmonella typhimurium azok a szerotípusok, amelyek a leggyakrabban állnak összefüggésben emberi betegségekkel. A Salmonella enteritidis által okozott emberi megbetegedések száma 2009-ben jelentősen csökkent, ugyanakkor a Salmonella typhimurium által okozott megbetegedések számának növekedését figyelték meg.
(7)
Az EFSA 2011 júliusában mennyiségi becslést tartalmazó tudományos véleményt fogadott el arról, hogy a brojlercsirkékben a szalmonella előfordulásának csökkentésére irányuló új célkitűzés megállapítása milyen közegészségügyi hatással járhat (6). A vélemény következtetése szerint a Salmonella enteritidis a szülőről utódra legkönnyebben terjedő zoonotikus szalmonella-szerotípus a baromfik körében. Az EFSA azt is megállapította, hogy a brojlercsirkéket érintő uniós ellenőrzési intézkedések hozzájárultak a brojlercsirkékkel összefüggésbe hozható emberi szalmonellózis-esetek számának jelentős csökkenéséhez a 2006. évi helyzethez képest. Következésképpen a célkitűzést jóvá kell hagyni.
(8)
A Salmonella typhimurium monofázisos törzsei ma már számos állatfaj és emberi klinikai izolátum esetében is az utóbbi években leggyakrabban észlelt szalmonella-szerotípusok közé tartoznak. Az EFSA „Salmonella typhimurium-szerű törzsek” által a közegészségügyre jelentett kockázat megfigyeléséről és értékeléséről 2010. szeptember 22-én elfogadott tudományos véleménye (7) szerint a Salmonella typhimurium 1,4,[5],12:i:- antigén-összetételű monofázisos törzseit, amelyek az O5 antigénnel és nélküle is tartalmaznak törzseket, a Salmonella typhimurium változatainak kell tekintetni, ezért a közegészségügyre jelentett kockázatuk hasonló az egyéb Salmonella typhimurium törzsek által jelentett kockázathoz. A Salmonella typhimurium 1,4,[5],12:i:- antigén-összetételű törzseit ezért be kell vonni az uniós célkitűzésbe.
(9)
Annak ellenőrzésére, hogy az uniós célkitűzés teljesül-e, a brojlerállományból rendszeresen mintát kell venni. Az eredmények értékelésére és összehasonlítására, valamint az uniós célkitűzés teljesülésének ellenőrzésére közös vizsgálati programot kell meghatározni.
(10)
A 2012. évi uniós célkitűzés elérésére létrehozott, a Gallus gallus brojlercsirke-állományokra vonatkozó nemzeti ellenőrzési programokat az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatnak (8) megfelelően társfinanszírozásra nyújtották be. Az e rendelet mellékletében szereplő technikai jellegű módosítások a tagállamokban közvetlenül alkalmazandók. Ennek eredményeként a Bizottságnak nem kell újra jóváhagynia az e rendeletet végrehajtó nemzeti ellenőrzési programokat. Átmeneti időszakra ezért nincs szükség.
(11)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az uniós célkitűzés
(1) A 2160/2003/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett, a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés (a továbbiakban: uniós célkitűzés) szerint 2011. december 31-ig 1 %-ra vagy az alá kell csökkenteni a Salmonella enteritidis-szel és Salmonella typhimurium-mal fertőzött brojlerállományok éves maximális számarányát.
A Salmonella typhimurium monofázisos törzseit illetően az uniós célkitűzést ki kell terjeszteni az 1,4,[5],12:i:- antigén-összetételű szerotípusokra.
(2) Az uniós célkitűzés elérésének ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati programot (a továbbiakban: vizsgálati program) a melléklet tartalmazza.
2. cikk
Az uniós célkitűzés felülvizsgálata
A Bizottság a vizsgálati program, valamint a 2160/2003/EK rendelet 4. cikke (6) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumok szerint összegyűjtött információk figyelembevételével felülvizsgálja az uniós célkitűzést.
3. cikk
A 646/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezése
A 646/2007/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
4. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 8-án.