NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
A BIZOTTSÁG 1043/2011/EU RENDELETE
(2011. október 19.)
az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. január 26-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) (a továbbiakban együtt: érintett országok) származó oxálsav Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) 2010. december 13-án panaszt nyújtott be az Oxaquim S.A. (a továbbiakban: panaszos) nevében, amelynek termelése az oxálsav teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint az érintett országok képviselőit, a közismerten érintett importőröket, felhasználókat és szövetségeket. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki ezt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel az érintett országok exportáló gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, az érintett országok valamennyi exportáló gyártóját felkérte arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2010. január 1. és 2010. december 31. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. A mintavételi eljárás keretében három kínai vállalkozáscsoport, valamint négy indiai vállalkozás válaszolt, utóbbiak közül egy vállalkozás nem tett említést az Unióba irányuló értékesítésről. Az együttműködő vállalkozások, illetve vállalkozáscsoportok korlátozott számára tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre sem India, sem Kína esetében, és minden felet tájékoztatott arról, hogy nem kerül sor minta kiválasztására.
(5)
Ezt követően az egyik kínai vállalkozáscsoport a vizsgálat korai szakaszában elállt a további együttműködéstől. Ezenkívül egy indiai vállalkozás nem járult hozzá, hogy a Bizottság ellenőrző látogatást tegyen gyártelepén. A Bizottság ezt az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján az együttműködés megtagadásának minősítette, és tájékoztatta a vállalkozást az ebből fakadó lehetséges következményekről.
(6)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók kérelmet nyújthassanak be piacgazdasági elbánás iránt, vagy egyéni elbánást kérhessenek, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az együttműködő kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Az egyik kínai vállalkozáscsoport az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást, illetve ennek meghiúsulása esetére egyéni elbánást kért, míg a másik vállalkozáscsoport csak egyéni elbánást igényelt.
(7)
A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek. Három indiai vállalkozástól, két kínai vállalkozáscsoporttól és a panaszostól érkezett válasz. A másik uniós gyártó nem működött együtt. Három felhasználótól és nyolc importőrtől is érkezett válasz, közülük a Bizottság valamennyi felhasználónál és négy importőrnél tett látogatást.
(8)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte mindazon információkat, amelyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt, és a következő vállalkozások telephelyein végzett ellenőrzést:
a)
Uniós gyártók
-
Oxaquim S.A. (Spanyolország)
b)
Felhasználók
-
OMG Kokkola (Finnország)
-
P.A.G. Srl (Olaszország)
-
a harmadik felhasználó ismeretlen kívánt maradni
c)
Importőrök
-
Brenntag BV (Hollandia)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Lengyelország)
-
Norkem Limited (Egyesült Királyság)
-
Geratech Marketing (Belgium)
d)
Indai exportáló gyártók
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Kínai exportáló gyártók
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd és Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (Shandong Fengyuan csoport)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd és Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (Shanxi Reliance csoport)
1.3. Vizsgálati időszak
(9)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(10)
Az érintett termék az oxálsav, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem, amely jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód alá tartozik, és Indiából és Kínából származik. Az oxálsavnak két típusa van, a nyers és a finomított oxálsav. A finomított oxálsavat, amelyet Kínában gyártanak, de Indiában nem, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, aminek során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb szennyeződéseket.
(11)
Az oxálsavat számos célra használják, például redukálószerként, fehérítőként, a gyógyszerszintézisben és a festékgyártásban is alkalmazzák.
2.2. Hasonló termék
(12)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített oxálsav, az Indiában és Kínában belföldi értékesítésre gyártott oxálsav, valamint az Indiából és Kínából az Unióba behozott oxálsav lényegében ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz az alapvető végfelhasználásuk.
(13)
Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.
3. DÖMPING
3.1. India
3.1.1. Előzetes megjegyzés
(14)
Az Indiában tett ellenőrző látogatás során az egyik vállalkozás nem mutatta be a kért információkat a megfelelő időben, illetve a kért formátumban. Ebből következően a Bizottság nem tudta ellenőrizni a dömpingellenes kérdőívre válaszul benyújtott információkat. A vállalkozást írásban tájékoztatták arról, hogy előfordulhat, hogy nem tekintik együttműködő félnek, és hogy a rendelkezésre álló tények alapján kerülhet sor megállapítások tételére. Válaszában a vállalkozás enyhítő körülményekre hivatkozott, amelyek azonban nem vezettek eltérő következtetésre. Ebből következően a vállalkozásra a 18. cikket alkalmazták, és a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták. Tehát csak egyetlen indiai exportáló gyártót tekintettek úgy, hogy a Bizottsággal együttműködött ebben a vizsgálatban.
3.1.2. Rendes érték
(15)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló terméket exportáló gyártó által független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Mivel ezek az értékesítések meghaladták az érintett termék Unióba történt értékesítési volumenének 5 %-át, a Bizottság megállapította, hogy a hasonló termék összes értékesítése reprezentatív volt.
(16)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártó belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerinti, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez meghatározta a hasonló termék összes értékesítéséhez képest a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát.
(17)
Ha a nyereséges értékesítések elérik az összes értékesítés legalább 80 %-át, a rendes érték kiszámítása az összes értékesítés alapján történik, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e. Ha a nyereséges értékesítések nem érik el az összes értékesítés 80 %-át, de meghaladják a 20 %-át, és ha a súlyozott átlagos összköltség magasabb, mint a súlyozott átlagár, a rendes érték kiszámítása kizárólag a nyereséges értékesítések alapján történik. Az értékesítés akkor tekinthető nyereségesnek, ha az egységár eléri vagy meghaladja az előállítási költséget.
(18)
A belföldi értékesítések vizsgálatából a Bizottság számára kiderült, hogy az érintett termék összes értékesítésének 41 %-a nyereséges volt, a súlyozott átlagos összköltség pedig magasabb, mint a súlyozott átlagár. Ennek megfelelően a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagáraként állapították meg.
3.1.3. Exportár
(19)
Az indiai exportáló gyártó közvetlenül, független vevők részére exportálta az érintett terméket az Unióba. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az említett független vevők által az érintett termékért annak az Európai Unióba történt kivitelekor ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
3.1.4. Összehasonlítás
(20)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték el. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.
(21)
Ennek megfelelően kiigazítást alkalmaztak a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási és a csomagolási költségek, a hitelköltségek, valamint a jutalékok tekintetében.
3.1.5. Dömpingkülönbözet
(22)
Az együttműködő indiai gyártóra vonatkozóan a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg.
(23)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 22,8 % a Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) esetében.
(24)
Az összes többi indiai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártó által képviselt mennyiséget az Eurostat statisztikai adataival összehasonlítva megállapították az együttműködés szintjét. Mivel az indiai együttműködés szintje alacsony volt (38 %), a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi indiai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözet az együttműködő gyártó legnagyobb mértékben dömpingelt ügylete alapján legyen meghatározva.
(25)
Ez alapján az országos dömpingszintet ideiglenesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 43,6 %-ában állapították meg.
3.2. Kínai Népköztársaság
3.2.1. Piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban kell megállapítani azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
a vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,
-
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik.
(27)
Az egyik kínai vállalkozáscsoport piacgazdasági elbánást kért, és piacgazdasági elbánást igénylő formanyomtatványokat nyújtott be az érintett termék gyártásában és forgalmazásában részt vevő három vállalkozásra vonatkozóan. A szolgáltatott információkat a Bizottság később a szóban forgó vállalkozások telephelyein ellenőrizte.
(28)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során kiderült, hogy az egyik vállalkozás nem tett eleget az 1-3. kritérium követelményeinek. Először is, a vállalkozás - a például adómentesség és kamatmentes kölcsönök formáját öltő jelentős pénzügyi állami beavatkozás következtében - nem tudta igazolni, hogy költségei a piaci értékeket tükrözik. Másodszor, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat számos komoly hiányosságot és hibát tárt fel a könyvelésében, valamint megállapította, hogy a vállalkozásnál nem végeztek a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelő könyvvizsgálatot. Harmadszor, a vállalkozás földhasználati jogaival kapcsolatban a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokra bukkantak. Részleteiben ez azt jelenti, hogy a vállalkozás anélkül jutott földhasználati jogosítványhoz, hogy megfelelt volna a szerződési feltételeknek, illetve fizetési kötelezettségeinek teljes mértékben eleget tett volna.
(29)
Ezenkívül a csoport egy másik vállalkozása nem tudta bizonyítani, hogy megfelel a 2. kritériumnak, mivel nem rendelkezett független könyvvizsgálatnak alávetett könyveléssel.
(30)
A Bizottság közölte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat eredményeit az érintett vállalkozáscsoporttal és a panaszossal, és lehetőséget adott számukra észrevételeik megtételére. A vizsgálat megállapításairól a kínai hatóságokat is tájékoztatták. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.
(31)
Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a csoport két vállalkozása nem felelt meg a piacgazdasági elbánás kritériumainak. Összhangban azzal a következetes uniós gyakorlattal, amelynek keretében egy kapcsolt vállalkozásokból álló csoport esetében azt vizsgálják, hogy az mint egész, megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek, a Bizottság megtagadta a csoporttól a piacgazdasági elbánást.
(32)
Amint a (6) preambulumbekezdés említi, mindkét együttműködő kínai vállalkozáscsoport egyéni elbánást kért. Mivel megállapítást nyert, hogy mindkét csoport megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy mindkettő egyéni elbánásban részesül.
3.2.2. Analóg ország
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.
(34)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a rendes érték megállapítása tekintetében Indiát használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel azonban nem érkezett. A Bizottság mindenesetre megfelelő analóg országnak tekinti Indiát, mivel az egyetlen további, nem uniós gyártó ország, Japán a versenyt kizáró monopolisztikus piaccal rendelkezik, és az oxálsavat olyan egyedi módszer szerint gyártja, amely nem hasonlít Kínáéra. Ezzel szemben az indiai gyártók a kínaival összehasonlítható gyártási eljárást alkalmaznak, és az indiai belföldi piacon versenykörülmények uralkodnak.
3.2.3. Rendes érték
(35)
A kínai vállalkozások kétféle típusú, nyers és finomított oxálsavat gyártanak és exportálnak az Unióba. A finomított oxálsavat, amelyet az analóg országban nem gyártanak, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, aminek során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb szennyeződéseket. A finomított oxálsav gyártásának többletköltségei a nyers oxálsav gyártási költségeinek 12 %-ára becsülhetők. Ez alapján a Bizottság úgy vélte, az oxálsav mindkét típusára vonatkozóan indokolt rendes értéket megállapítani.
(36)
A nyers oxálsav tekintetében, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban, az Indiára vonatkozóan megállapított rendes érték alapján határozták meg a rendes értéket. A rendes értéket, amint a (18) preambulumbekezdésből kiderül, kizárólag a nyereséges értékesítések alapján állapították meg. Az analóg országban nem gyártott finomított oxálsav tekintetében az alaprendelet 2. cikke (7) preambulumbekezdése a) pontjának megfelelően a nyers oxálsav analóg országbeli gyártási költségei alapján számították ki a rendes értéket. Ezeket a gyártási költségeket a finomított oxálsav gyártási többletköltségeire figyelemmel (lásd a (35) preambulumbekezdést) 12 %-kal megnövelték, valamint kiigazították az eladási, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségek), továbbá a nyereséggel.
(37)
Az SGA-költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) preambulumbekezdésének analógiája alapján úgy állapították meg, hogy összeadták a nyers oxálsav analóg országbeli együttműködő exportáló gyártók általi belföldi értékesítéseinek SGA-költségeit és nyereségét.
3.2.4. Exportár
(38)
Mivel a Bizottság mindkét csoportot egyéni elbánásban részesítette, az exportárat az első Unió-beli független vevő által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(39)
Mindkét kínai exportáló gyártó közvetítő kereskedőkön keresztül exportálta az oxálsavat az Unióba, akik haszonkulccsal növelték a gyártóknak fizetett árat. Az exportár és a megállapított rendes érték összehasonlításakor (lásd a (42) preambulumbekezdést) figyelembe vették ezt a haszonkulcsot.
3.2.5. Összehasonlítás
(40)
A nyers oxálsav tekintetében a gyártelepi átvétellel számított exportárat az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes értékkel hasonlították össze.
(41)
A finomított oxálsav gyártelepi átvétellel számított exportárát a számtanilag képzett rendes értékkel (lásd a (36) preambulumbekezdést) hasonlították össze.
(42)
A rendes érték vagy számtanilag képzett rendes érték és az exportár közötti igazságos összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése alapján megfelelő kiigazításokat tettek. Nevezetesen a közvetítő kereskedők által kapott jutalékokra tekintettel alkalmaztak kiigazítást, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontjával összhangban.
(43)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság megállapította, hogy a közvetítő kereskedők, akiken keresztül a kínai exportáló gyártók az EU-ba exportálták az oxálsavat, nem tekinthetők belső értékesítési részlegnek, mivel kiviteli, illetve belföldi értékesítési céllal is kereskednek oxálsavval és egyéb, nem kapcsolódó szállítóktól származó vegyi termékekkel. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy e kereskedők szerepe a jutalékos alapon dolgozó ügynökökére hasonlít. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából a kereskedők haszonkulcsát levonták az árból. A kiigazítást a nem kapcsolódó uniós kereskedő nyeresége és a megfelelő kínai kereskedő eladási, általános és adminisztratív költségei alapján számították ki.
(44)
Ezen túlmenően adott esetben további kiigazításokat alkalmaztak a közvetlen adók, szállítási, biztosítási, kezelési és egyéb költségek, csomagolási és hitelköltségek tekintetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
3.2.6. Dömpingkülönbözetek
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az egyes terméktípusok súlyozott átlaggal számított rendes értékét összehasonlították az egyes vállalkozások által az Európai Unióba exportált érintett termékek fentiek szerinti súlyozott átlagos exportárával.
(46)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalkozás
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat statisztikai adataival összehasonlítva megállapították az együttműködés szintjét.
(48)
Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony volt (körülbelül 46 %), a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözet az együttműködő exportálók legnagyobb mértékben dömpingelt ügylete alapján legyen meghatározva.
(49)
Ez alapján az országos dömpingszintet ideiglenesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 52,2 %-ában állapították meg.
4. KÁR
4.1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(50)
A panaszt az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) nyújtotta be egy uniós oxálsavgyártó, az Oxaquim S.A. (a továbbiakban: panaszos) nevében, amely a teljes uniós gyártás jelentős részét képviselte a vizsgálati időszak folyamán. Egy másik uniós gyártó, a Clariant nem kifogásolta ugyan a vizsgálat megindítását, de úgy döntött, nem működik együtt. Az érintett terméket más nem gyártja jelenleg az Unióban. Ez alapján az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a két említett gyártó, az Oxaquim S.A. és a Clariant alkotja az uniós gazdasági ágazatot, mivel az uniós termelés 100 %-át képviselik. A továbbiakban az „uniós gazdasági ágazat” megjelöléssel történik rájuk hivatkozás.
(51)
A két gyártóval, az Oxaquim S.A. és a Clariant vállalkozással kapcsolatos valamennyi rendelkezésre álló információt, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után a panaszostól gyűjtött információkat is, felhasználták az uniós össztermelés megállapítására. Ez alapján az uniós termelés 11 000 és 15 000 tonna között volt a figyelembe vett időszak során.
4.2. Az érintett uniós piac meghatározása
(52)
A Bizottság megállapította, hogy az egyik uniós gyártó az általa gyártott oxálsav egy részét oxalátok (tetraoxalát, acetosella és kálium-bioxalát) gyártásához használta fel köztes termékként. Ezt az oxálsavat egyszerűen (számlázás nélkül) áthelyezték ugyanazon a vállalkozáson belül. Az oxálsav e kötött felhasználása nem került a szabadpiacra, így nincs kitéve az érintett termék behozatalával való közvetlen versenynek. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelésről megállapították, hogy közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával.
(53)
Annak érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetéről a lehető legteljesebb képet lehessen alkotni, az oxálsavval kapcsolatos minden tevékenységről adatokat kértek be azok megvizsgálása céljából, ezt követően pedig megállapították, hogy a termelés a kötött vagy a szabadpiacra irányult-e.
(54)
Az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók tekintetében a Bizottság arra a meggyőződésre jutott, hogy az elemzést és az értékelést a szabadpiacon uralkodó helyzetre kell összpontosítani: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen, árak, nyereségesség, beruházások megtérülése és pénzforgalom.
(55)
A többi gazdasági mutató vonatkozásában azonban az derült ki a vizsgálat során, hogy azok ésszerű vizsgálatát csak a teljes tevékenység vonatkozásában lehet elvégezni. Valójában a termelés (mind a kötött, mind pedig a szabadpiac esetében), a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek és a tőkebevonási képesség a teljes tevékenységtől függ, függetlenül attól, hogy a termelés a kötött piacra vagy szabadpiaci értékesítésre irányul-e.
4.3. Uniós fogyasztás
(56)
Mivel az oxálsav egy egyéb termékeket is tartalmazó KN-kód része, az Eurostat adatai alapján nem lehetett megállapítani az importmennyiséget. A fogyasztást ezért a panaszos által az importmennyiségre vonatkozóan bemutatott, az érintett országok exportáló gyártói által szolgáltatott ellenőrzött adatokkal összevetett adatok és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített összmennyiség alapján határozták meg.
(57)
Tekintettel a szállítók kis számára és az alaprendelet 19. cikke értelmében a bizalmas üzleti információkra vonatkozó védelemre, a fogyasztás figyelembe vett időszak alatti alakulása indexált formában kerül bemutatásra.
1. táblázat
Fogyasztás az Európai Unióban
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összfogyasztás
100
124
61
95
(58)
2008-ban meredeken, 24 %-kal emelkedett az összfogyasztás az Unióban, majd a következő évben 50 %-kal csökkent, a vizsgálati időszakban pedig ismét nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a fogyasztás összességében 5 %-kal csökkent az EU piacán.
5. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATAL
5.1. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(59)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban összesítve kell-e értékelni.
(60)
A Kínából és Indiából származó behozatal hatásai tekintetében a vizsgálatból kiderült, hogy a dömpingkülönbözetek meghaladták az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöböt és a két érintett országból érkező dömpingelt behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében egyik ország esetében sem volt elhanyagolható.
(61)
Az egyrészt a Kínából és Indiából érkező dömpingelt behozatalok közötti, másrészt a Kínából és Indiából érkező dömpingelt behozatalok és a hasonló termék közötti verseny feltételei tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy azok hasonlóak voltak. Ami a részleteket illeti, az importált termékeket ugyanazokon a kereskedelmi csatornákon keresztül, hasonló vevőcsoportok számára értékesítik, így azok versengenek egymással és az Unióban előállított oxálsavval is.
(62)
Mindezekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumok mindegyike teljesül, és a Kínából és Indiából érkező behozatalt összesítve kell vizsgálni.
5.2. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése
(63)
A vizsgálat szerint a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatala a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából és Indiából érkező behozatal
A behozatal mennyisége (tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kína és India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Forrás: a panaszostól és a kérdőívre érkezett válaszokból származó adatok.
(64)
Az érintett országokból érkező behozatal mennyisége 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az összfogyasztás az uniós piacon 5 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban (lásd az 1. táblázatot). A táblázatból az is kiderül, hogy a piaci részesedés is jelentősen növekedett, 25 %-kal 2007 és 2008 között, a figyelembe vett időszakban pedig 10 %-kal.
5.3. A dömpingelt behozatal ára és az alákínálás
(65)
Az érintett országokból érkező behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
A Kínából és Indiából érkező behozatal ára
Importárak (EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kína és India
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Az importárak 2007 és 2008 között 36 %-kal emelkedtek, majd 2009-ben a 2007-es szint közelébe estek vissza. A vizsgálati időszakban az árak közel 15 %-kal ismét nőttek. A figyelembe vett időszak során az árak 16 %-kal nőttek. Figyelemre méltó azonban, hogy 2008 és a vizsgálati időszak között 20 %-kal csökkentek az importárak, annak ellenére, hogy a fő tényezők (szénforrás és energia) esetében az árak növekedtek.
(67)
Az alákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a kapcsolatban nem álló vevők részére alkalmazott, gyártelepi szintre kiigazított, azaz uniós szállítási költségek, valamint engedmények és visszatérítések nélküli súlyozott átlagos értékesítési árakat a kínai és indiai együttműködő exportőrök által az uniós piacon az első független vevő részére alkalmazott, azaz engedmények nélküli és szükség esetén - megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket - az uniós határparitáson számított CIF-árhoz igazított megfelelő súlyozott átlagárakkal.
(68)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak során a Kínából és Indiából származó, az Unióban értékesített dömpingelt érintett termék ára 16,9-34,6 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Az alákínáláshoz kedvezőtlen piaci ártendenciák és jelentős árcsökkenés is társult.
6. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
6.1. Előzetes megjegyzések
(69)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta minden olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely az uniós gazdasági ágazat 2007 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetére vonatkozik.
(70)
A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, a dömpingkülönbözet mértéke) az uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték, míg a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási és beruházásnövelési képesség, gyártási költségek) az egyetlen együttműködő uniós gyártó által benyújtott, megfelelően ellenőrzött kérdőívekből nyert adatokra alapozták.
(71)
Tekintettel arra, hogy a kárelemzéshez használt adatok főleg csak egyetlen forrásból származnak, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexálni kellett a bizalmas adatok védelmében.
6.2. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok (makrogazdasági mutatók)
6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
4. táblázat
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Teljes termelés
100
101
89
106
Teljes termelési kapacitás
100
100
77
77
Teljes kapacitáskihasználás
100
101
116
138
(72)
A táblázat az uniós gazdasági ágazat, valamint 2007 és 2008 esetében egy további, az oxálsavgyártással 2008-ban felhagyó uniós gyártó termelésére, termelési kapacitására és kapacitáskihasználására vonatkozó adatokat tartalmaz.
(73)
Amint azt a táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése viszonylag stabil volt 2007-ben és 2008-ban, majd 2009-ben meredeken visszaesett. A vizsgálati időszakban a termelés nőtt. A figyelembe vett időszak során a termelés összességében 6 %-kal nőtt.
(74)
Abból következően, hogy egy uniós gyártó 2008 folyamán bezárta gyártóüzemét, az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2008-ban meredeken, 23 %-kal visszaesett.
(75)
E két tényező, azaz a termelés mennyiségének növekedése és a harmadik uniós gyártó termelési egységének bezárását követően a termelési kapacitást illetően 2008-tól jelentkező csökkenés együttesen azt eredményezte, hogy a figyelembe vett időszak folyamán jelentősen, 38 %-kal növekedett a kapacitáskihasználás.
6.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összes értékesítés
100
97
61
86
Piaci részesedés (%)
100
79
99
91
(76)
2007-ben és 2008-ban az értékesítési volumenbe beletartoztak a termeléssel 2008-ban felhagyó uniós gyártó értékesítései is.
(77)
Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent (lásd az (58) preambulumbekezdést), ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevők részére értékesített érintett termék mennyisége 14 %-kal csökkent, ami a piaci részesedés 9 %-ának elvesztését jelentette.
(78)
A figyelembe vett időszak fejleményeit tekintve az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 14 %-os visszaesése sokkal jelentősebb volt, mint az uniós fogyasztás 5 %-os csökkenése. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is jelentősen, 9 százalékponttal csökkent ugyanebben az időszakban.
6.2.3. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
6. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Munkavállalók összlétszáma
100
119
108
96
Teljes termelékenység (egység/munkavállaló)
100
85
83
111
Éves bérek összesen
100
121
110
99
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
100
119
118
104
(79)
A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban 4 %-kal csökkent. Meg kell jegyezni, hogy az oxálsavgyártás nem munkaerő-igényes.
(80)
A figyelembe vett időszak során a munkavállalónkénti teljes termelékenység 11 %-kal növekedett, mert miközben a munkavállalók száma visszaesett, a termelés nőtt.
(81)
A teljes figyelembe vett időszak folyamán a bérek 1 %-kal csökkentek. A bérek 2007 és 2008 közötti 21 %-os növekedését követően a vizsgálati időszak végéig folyamatosan csökkentek.
6.2.4. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(82)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakasz ismerteti. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá, tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
6.3. Az együttműködő uniós gyártóra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
6.3.1. Általános észrevétel
(83)
A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, gyártási költségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási és beruházásnövelési képesség) elemzésére csak a panaszos szintjén került sor, mivel, amint az a (70) preambulumbekezdésből kiderül, a másik uniós gyártótól nem érkeztek adatok.
6.3.2. Az együttműködő uniós gyártó átlagos egységárai és a gyártási költség
7. táblázat
Értékesítési árak
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár
100
143
136
131
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(84)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevők részére alkalmazott, gyártelepi szinten számított átlagos értékesítési árak 31 %-kal nőttek.
8. táblázat
Gyártási költségek
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos gyártási költségek/tonna
100
103
102
98
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(85)
A vizsgálatból kiderült, hogy az együttműködő uniós gyártó átlagos gyártási költsége viszonylag stabil maradt évekig, ami a gyártási folyamatok komoly beruházások (lásd a 9. és 11. táblázatot) révén lehetővé vált folyamatos fejlesztésének volt köszönhető.
6.3.3. Készletek
(86)
Az érintett termék természetéből adódóan nincsenek készletek. Az érintett termék gyorsan kiszárad, majd megkeményedik, ezért a termék csak azonnali szállítási feltétel esetén kerül gyártásra.
6.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási és beruházásnövelési képesség
9. táblázat
Nyereségesség
(Index 2007 = - 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Nyereségesség (az EU-ban)
- 100
4
-2
3
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(87)
A hasonló termékre vonatkozó nyereségességet úgy állapították meg, hogy meghatározták, hogy a hasonló termék panaszos általi értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon hány százaléka az említett értékesítések forgalmának.
(88)
Azt követően, hogy a panaszos 2007-ben drámai veszteségeket ért el, 2008-ban kismértékű nyereségre tett szert, majd 2009-ben ismét veszteséges volt. Amint a 8. táblázatból kiderül, a vizsgálati időszakban a panaszos kismértékű nyereséget termelt a gyártási költségek egyes elemeit érintő csökkenés folytán.
10. táblázat
Pénzforgalom
(Index 2007 = - 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Pénzforgalom
- 100
3 054
1 994
868
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(89)
A pénzforgalom alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint a gazdasági ágazat képes tevékenységei önfinanszírozására, nagyrészben a nyereségesség fejlődését tükrözi. Ennélfogva 2007-ben negatív volt a pénzforgalom, és bár 2008-ban volt némi javulás, 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent, gyengítve ezzel az együttműködő uniós gyártó pénzügyi helyzetét.
11. táblázat
Beruházások
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összes beruházás
100
111
185
277
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(90)
A táblázatból kiderül, hogy a panaszos növelte az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait, akkor is, amikor alacsony volt a nyereségessége. A beruházások elsősorban a hatékonyság fejlesztését célzó új gyártóeszközök és új gyártási folyamatok bevezetésére irányultak. A beruházások növekedése azt mutatja, hogy az ágazatnak nem voltak tőkebevonási nehézségei, ami az ágazat folyamatos életképességét bizonyítja.
(91)
A figyelembe vett időszak során a beruházások 177 %-kal nőttek.
(92)
A gyártási folyamatok fejlesztését célzó beruházásnövelés révén a tőkeigényes ágazat megmutatta, hogy képes a tőkebevonásra, annak ellenére, hogy ezt a képességet az értékesítések visszaesése és a pénzforgalom ösztönzését érintő növekvő nehézségek is akadályozták.
12. táblázat
Beruházások megtérülése
(Index 2007 = - 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Beruházások megtérülése
- 100
13
-14
-51
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(93)
A beruházások növekedése ellenére az érintett termékre vonatkozó beruházások megtérülése nem érte el a várt szintet. Bár 2008-ban volt némi javulás, a figyelembe vett időszakban negatív maradt a beruházások megtérülése.
(94)
Az ágazat növekedése ezért korlátozott és az elmúlt évek beruházásaihoz viszonyítva egyértelműen aránytalan.
7. A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS
(95)
A vizsgálatból kiderült, hogy egyes kármutatók kedvező tendenciát mutatnak: a termelés mennyisége 6 %-kal nőtt, a kapacitáskihasználás 38 %-kal nőtt, a beruházások 177 %-kal nőttek, lehetővé téve a vállalkozás számára, hogy némi relatív nyereséget érjen el (a 2007. évi jelentős veszteség utáni kismértékű nyereség a vizsgálati időszakban). Azonban - amint az előzőekből kiderül - a figyelembe vett időszak során számos, az uniós ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó mutató jelentősen romlott.
(96)
Az egyik uniós gyártó gyártóüzemének bezárását követően az értékesítési volumen 14 %-kal csökkent. A foglalkoztatást 4 %-kal csökkenteni kellett, a termelési kapacitás pedig 23 %-kal visszaesett. Míg a fogyasztás csak 5 %-kal csökkent, a piaci részesedés csökkenése majdnem 9 % volt. Ennélfogva a nyereségesség alacsony volt, kedvezőtlenül hatva a beruházások megtérülésére és a pénzforgalomra, különösen 2008 és a vizsgálati időszak között. A nyereségesség szintje a figyelembe vett időszakban javult, de a vizsgálati időszakban nagyon alacsony maradt, és középtávon nem elegendő a termelés fenntartására.
(97)
A termelés ugyan összességében nőtt, de az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést veszített. Ugyanakkor az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedést mutatott.
(98)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak folyamán jelentős kár érte.
8. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
8.1. Bevezetés
(99)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozta-e. Annak érdekében, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne írják a dömpingelt behozatal számlájára, megvizsgálták a dömpingelt behozataltól eltérő azon ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak.
8.2. A dömpingelt behozatal hatása
(100)
A figyelembe vett időszakban az Unióban az oxálsavfogyasztás 5 %-kal csökkent, míg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal több mint 4 %-kal nőtt. A dömpingelt behozatal 2007 és 2008 között nőtt a legnagyobb mértékben, mégpedig 54 %-kal. Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése 2007 és 2008 között 25 %-kal nőtt, ami egybevág az uniós gazdasági ágazat ugyanezen időszakhoz kötődő 21 %-os piacvesztésével.
(101)
Míg az átlagos importárak 16 %-kal nőttek a figyelembe vett időszak során, az importárak a vizsgálati időszakban átlagosan 21,9 %-kal kínáltak alá az együttműködő uniós gyártó árainak, ezzel árnyomást fejtettek ki az uniós piacon, és megakadályozták az együttműködő uniós gyártót abban, hogy nyereségesebb szintre emelje árait.
(102)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentősen (- 14 %-kal) visszaesett. Az értékesítések csökkenése azonban sokkal hangsúlyosabb volt, mint a keresletcsökkenés, és ez a piaci részesedés 9 %-os visszaeséséhez vezetett. Az érintett országok piaci részesedése ugyanakkor 10 %-kal nőtt. Ez arra utal, hogy az uniós ágazat piaci részesedésének nagy részét az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal vette át.
(103)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy az érintett országokból érkező olcsó dömpingelt behozatal által az uniós piacra gyakorolt folyamatos nyomás nem tette lehetővé az uniós ágazat számára, hogy értékesítési árait a megnövekedett nyersanyag- és energiaköltségekhez igazítsa. Ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez és tartósan alacsony szintű nyereségességhez vezetett.
(104)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az érintett országokból érkező olcsó dömpingelt behozatal áradata nagyon kedvezőtlenül befolyásolta az uniós ágazat gazdasági helyzetét.
8.3. Egyéb tényezők hatása
(105)
Az okozati összefüggés kapcsán megvizsgált egyéb tényezők a kereslet alakulása az uniós piacon, a nyersanyagárak, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az érintett termék más országokból érkező behozatala, a gazdasági ágazat kötött oxálsav-felhasználása, valamint a gazdasági válság voltak.
8.3.1. A kereslet alakulása az uniós piacon
(106)
Amint az az 1. táblázatból kitűnik, az oxálsavfogyasztás 2008-ban 24 %-kal nőtt, a következő év folyamán 39 %-kal csökkent, majd a vizsgálati időszak alatt ismét nőtt az Unióban. A figyelembe vett időszak alatt a fogyasztás összességében 5 %-kal csökkent az EU piacán. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat veszített a piaci részesedéséből.
(107)
Bár a vizsgálat feltárta, hogy az érintett országokból érkező behozatalt is érintette az uniós piacon 2009-ben jelentkező kereslet-visszaesés, ki kell emelni, hogy a figyelembe vett időszak során az érintett országok exportőreinek a dömpingelt behozatallal a piacra gyakorolt árnyomás révén sikerült növelniük értékesítési volumenüket és piaci részesedésüket.
(108)
Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlását főként az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal áradata és az érintett országok exportőrei által gyakorolt alákínálás okozta, nem pedig a csökkenő fogyasztás. Bár a fogyasztás csökkenése hozzájárult a kárhoz, ez nem törte meg a dömpingelt behozatal növekedése és az elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
8.3.2. A fő nyersanyag ára
(109)
Amint a 8. táblázat mutatja, a gyártás átlagköltsége a fő nyersanyag (cukor) költségeiben jelentkező meredek emelkedés ellenére viszonylag állandó maradt. A vizsgálatból valóban kiderült, hogy az együttműködő uniós gyártó gyártási költségei nem követték az oxálsavgyártás egyik fő nyersanyaga árának mozgását. Az együttműködő uniós gyártó által a gyártási folyamatai fejlesztése érdekében végrehajtott beruházások tompították a cukor átlagárában a figyelembe vett időszak folyamán jelentkező meredek, 50 %-os emelkedés hatását. Ezért a nettó hatás összességében a gyártási költségek 12 %-os csökkenése volt. Mindazonáltal, amint a 7. táblázat mutatja, az értékesítési egységár 31 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok exportőreire ugyanazok a gazdasági körülmények vonatkoztak a nyersanyagárak alakulását illetően, mivel a behozatal egységárai ugyanazt a tendenciát követték, mint az együttműködő uniós gyártó értékesítési egységárai, jóllehet alacsonyabb szinten.
(110)
Kárt okozó dömping hiányában az lett volna várható, hogy az árak rendszeresen módosulnak, ezáltal tükrözik a gyártási költségek különböző összetevőinek változásait. Ez azonban nem így történt. Az együttműködő uniós gyártó nem tudott e tőkeigényes gyártáshoz szükséges stabil nyereségkulcsot elérni, és a pénzforgalma is csökkent.
(111)
Ez alapján a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal, amellyel az együttműködő uniós gyártó árai alá kínáltak, lenyomta az árakat az uniós piacon, és megakadályozta az együttműködő uniós gyártót abban, hogy növelje eladásait a költségei fedezése vagy ésszerű mértékű nyereségesség elérése érdekében.
(112)
Mivel a nyersanyagárak az érintett országok exportőreit is érintették, a Bizottság arra az ideiglenes megállapításra jutott, hogy a nyersanyagárak emelkedése nem lehetett hatással az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszakban elszenvedett jelentős kárra.
8.3.3. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
13. táblázat
Exportvolumen és egységárak
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Export (tonna)
100
80
140
152
Átlagos exportár
100
104
103
91
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(113)
A Bizottság az exportteljesítményt is megvizsgálta, mint olyan - a dömpingelt behozatalon kívüli - ismert tényezőt, amely szintén kárt okozhatott az uniós ágazatnak, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen felmerülő károkozás nem a dömpingelt behozataloknak tulajdonítható.
(114)
Az elemzés szerint az együttműködő uniós gyártó nem kapcsolódó felek részére történő exportértékesítései az összes értékesítések fontos részét (körülbelül 30 %-át) képezték. A figyelembe vett időszakban az együttműködő uniós gyártó exportvolumene 52 %-kal nőtt, miközben az exportértékesítések egységára jelentős mértékben csökkent, ellentétben az együttműködő uniós gyártó Unión belüli értékesítési árával, amely jelentősen nőtt. A vizsgálat feltárta, hogy a kivitel fontos szerepet játszott a kapacitáskihasználás magas szinten tartásában, amely a fix költségeknek és a gépészeti beruházások költségeinek a fedezésére irányult. Noha az exportértékesítések alacsonyabb áron történtek, mint az uniós piacon zajló értékesítések, ezeket az alacsony árakat az exportpiacokon az érintett országok exportőreinek olcsó oxálsavával folyó verseny eredményezte. A vizsgálatból kiderült, hogy ez a kivitel lehetővé tette az együttműködő uniós gyártó számára, hogy enyhítse az uniós piacon elszenvedett kárt, így nem töri meg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
8.3.4. Egyéb harmadik országokból érkező behozatal
(115)
Mivel az érintett országokon kívül más országból nem érkezett behozatal, ez az elem nem gyakorolt hatást az uniós piacra.
8.3.5. Kötött felhasználás
(116)
Amint az (52)-(55) preambulumbekezdés említi, a kötött felhasználás az egyik uniós gyártón belüli kötött áthelyezésre korlátozódik, amely során az oxálsavat a vállalkozáson belül oxaláttá alakítják. Az oxalátok értékesítéséből származó nyereség jelentős, és az oxálsavból eredő veszteségek ellenére valóban lehetővé tette a gyártó számára tevékenysége folytatását. Ezért ez az elem nem járul hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
8.3.6. Gazdasági válság
(117)
A gazdasági válság következtében 2009-ben az uniós oxálsavfogyasztás 2008-hoz képest megfeleződött, ami hozzájárult ahhoz, hogy csökkent az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene (- 40 %) és értéke (- 45 %). Az árak 5 %-os csökkentésével azonban az ágazat képes volt ebben az időszakban piaci részesedést szerezni (11 %) és így a lehető legkisebbre csökkenteni a válság káros hatásait. Az ágazat valóban közel nullszaldós volt 2009-ben.
(118)
Jóllehet a gazdasági válság hozzájárulhatott 2008-2009-ben az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében ez nem tekinthető olyan hatásnak, amely megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti okozati összefüggést.
8.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(119)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett országok értékesítési mennyisége és piaci részesedése nőtt. Azt is megállapították továbbá, hogy a behozatal olyan dömpingelt áron történt, amely jelentősen - mintegy 22 %-kal - alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak folyamán az érintett termékért kért uniós piaci árnál.
(120)
Az érintett országokból érkező olcsó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése annak ellenére nőtt, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós piacon összességében csökkent a kereslet. A behozatal növekvő piaci részesedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének kedvezőtlen alakulásával ugyanabban az időszakban. A fenti adatokból megfigyelhető ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetét jellemző fő mutatók romlása is.
(121)
Az uniós fogyasztás 2009. évi visszaesése kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. Összességében azonban ez és a többi tényező nem tekinthető olyan hatásnak, amely megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti okozati összefüggést.
(122)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett országokból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
9. AZ UNIÓS ÉRDEK
9.1. Előzetes megjegyzés
(123)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján azt kellene megállapítani, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit is.
9.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(124)
Az uniós gazdasági ágazat két gyártóból áll, amelyeknek az üzemei az Unió különböző tagállamaiban találhatók; ezek 30-50 főt foglalkoztatnak közvetlenül a hasonló termék gyártása és értékesítése terén.
(125)
A két uniós gyártó egyike nem kifogásolta a vizsgálat megindítását, további információkat azonban nem adott, és nem működött együtt a vizsgálatban.
(126)
Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Emlékeztetni kell arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt a legjelentősebb kármutatók kedvezőtlen tendenciát mutattak. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése volt súlyosan érintett. Intézkedések hiányában a Bizottság úgy véli, hogy az oxálsavszektor élénkítése nem lesz elegendő ahhoz, hogy lehetővé tegye az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének orvoslását, amely még tovább romolhat.
(127)
Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja az uniós piac hatékony és tisztességes kereskedelmi feltételeit, és lehetővé teszi, hogy az uniós gazdasági ágazat az oxálsav árait úgy igazítsa ki, hogy azok tükrözzék a gyártási költséget. Az intézkedések elrendelése feltehetően lehetővé tenné, hogy az uniós gazdasági ágazat visszaszerezze a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét, ami tovább javítaná a gazdasági helyzetét és nyereségességét.
(128)
Ezért a Bizottság megállapította, hogy a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
9.3. Az importőrök érdeke
(129)
Nyolc nem kapcsolódó importőrtől érkezett válasz a kérdőívekre. Hárman közülük csak kis mennyiségben importáltak az érintett termékből, és az árnövekedést át tudták hárítani ügyfeleikre. Néhányan jelezték, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén lehet, hogy megfontolnák, hogy kiveszik a terméket a termékkörükből.
(130)
A negyedik importőr azt állította, hogy ügyfelei aktív feldolgozási rendszert használhattak minden végtermékükhöz oxálsavat használva a gyártási folyamatban, és újra kivihették az EU-n kívülre. Ennek megfelelően erre az importőrre a dömpingellenes intézkedések hatása nem lenne jelentős.
(131)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az intézkedések elrendelésének nem lesz jelentős hatása az importőrökre. Az oxálsav esetében az importőrök haszonkulcsai általában figyelemreméltóan magasak, és az importőrök arra számítanak, hogy az áremelkedéseket át tudják hárítani vevőikre.
9.4. A felhasználók érdeke
(132)
Az együttműködő felhasználók az uniós oxálsavfogyasztás 22 %-át adták a vizsgálati időszak folyamán. A vizsgálatból kiderült, hogy a nyers oxálsav és a finomított oxálsav felhasználása közötti különbségtétel helyénvaló az uniós érdekre vonatkozó elemzéshez a felhasználók szempontjából. Az együttműködő uniós gyártó nyers oxálsavat gyárt, míg a másik, nem együttműködő uniós gyártó finomított oxálsavat, amelyet főként a gyógyszert, élelmiszert és finom fémport előállító szektorban használnak.
(133)
A nyers oxálsav felhasználói szerint az intézkedések elrendelése nyomán az együttműködő uniós gazdasági ágazat, amely az egyetlen uniós szállító, megemelné az árakat. Másrészt a felhasználók azt is megemlítették, hogy a külföldi behozataltól való teljes függést is el kellene kerülni.
(134)
A tisztító- és fehérítőszereket gyártó felhasználók számára az oxálsav ráfordításaiknak csak egy kis részét jelenti, és valószínűleg át tudnák hárítani a dömpingellenes vámból eredő áremelkedést az ügyfeleikre, vagy meg tudnák változtatni termékeik összetételét, hogy ahol lehetséges, oxálsav helyett helyettesítő terméket használjanak.
(135)
A csiszolószereket gyártó felhasználók számára az oxálsav jelenti a ráfordítási költségeik fő részét, és nem helyettesíthető. Az Unión kívüli gyártók jelentette verseny miatt nem valószínű, hogy a felhasználók teljesen át tudnák hárítani az áremelkedést az ügyfeleikre. A gyártók termékeik 95 %-át azonban az EU-n kívülre exportálják, és az aktív feldolgozási rendszer keretében visszaigényelhetnék a vámot.
(136)
Az oxálsav más célra, például fémhulladék újrahasznosítására történő alkalmazása során a felhasználók számára az oxálsav fontos részét képezi a végtermék teljes gyártási költségének. A végtermék piaca nagyon ingatag. Az oxálsav nem helyettesíthető a gyártási folyamatban. A fő uniós fémhulladék-újrahasznosító jelenleg az uniós gyártóktól szerzi be az összes oxálsavat. A dömpingellenes vámok kivetésével az ágazat olyan helyzetbe kerül, hogy dönthet az áremelésről, és ha emelni kívánja árait, akkor azt milyen mértékben teszi annak érdekében, hogy előnye származzon a vámkivetésből. Ezért nem egyértelmű, hogy az intézkedések elrendelése milyen hatást gyakorol e felhasználóra. Mivel azonban ez a felhasználó jelenleg alacsony nyereséggel értékesíti a végterméket, az áremelkedés hátrányos lehet, amennyiben a vállalkozás nem tudja áthárítani azt.
(137)
A finomított oxálsavat többek között bizonyos fémekből fémpor előállítására használják. Az oxálsav a teljes gyártási költség tetemes részét képviseli. Ebben a gyártási folyamatban az oxálsav nem helyettesíthető. Ugyanakkor a nyereség jelentős lehet ebben a szektorban. Mivel ebben a szektorban az éves szerződések megszokottak, rövid távon nem lesz egyszerű az áremelkedés áthárítása. Szem előtt tartva azonban, hogy a legalacsonyabb javasolt vámtétel 14,6 %, és hogy az elért nyereség magas, az áremelkedés terheinek átvállalása rövid távon lehetségesnek tűnik.
(138)
Az egyik felhasználó szerint a finomított oxálsav iránti kereslet meghaladta a termelést. E tekintetben megállapították, hogy a finomított oxálsav gyártása és fogyasztása közötti rés az Unióban évente mintegy 1 000-2 000 tonna volt. Mivel a végterméket, amelynek gyártási folyamata során a finomított oxálsavat felhasználják, zömében exportálják, a felhasználók, ha akarnak, bármikor működhetnek az aktív feldolgozási rendszer keretében.
9.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(139)
A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján összességében nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
10. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
10.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(140)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(141)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(142)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeit fedezni tudja, és hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság úgy véli, hogy a dömpingelt behozatal nélkül elérhető haszon a forgalom 8 %-a, és ez a haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek realizálását az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában elvárhatta volna.
(143)
Ennek alapján kiszámították az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 8 %-os haszonkulcsot hozzáadták a gyártási költségekhez.
(144)
Ezt követően a szükséges áremelést az alapján határozták meg, hogy terméktípusonként összehasonlították az együttműködő kínai és indiai exportáló gyártók behozatali költségekre és vámokra figyelemmel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importárát az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített terméktípusok kárt nem okozó árával. Az összehasonlításból származó különbséget az összehasonlított típusok átlagos CIF-importértékének százalékában fejezték ki.
10.2. Ideiglenes intézkedések
(145)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínából és Indiából származó behozatalra a dömping- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(146)
Az e rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek meghatározása e vizsgálat megállapításai alapján történt. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalkozásokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából és Indiából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalkozások - ideértve a külön említett vállalkozásokhoz kapcsolódó vállalkozásokat is - által gyártott behozott termékekre nem ezeket a vámtételeket, hanem a minden más vállalkozásra alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.
(147)
Az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a vállalkozás nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártó vagy értékesítő egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalkozásnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártó és értékesítő egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítják.
(148)
A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet az együtt nem működő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(149)
A megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:
Ország
Vállalkozás
Dömpingkülönbözet
%
Kárkülönbözet
%
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Minden más vállalkozás
43,6
50,7
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Minden más vállalkozás
52,2
66,3
11. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(150)
Az Európai Bizottság felkér minden olyan kínai exportáló oxálsavgyártót, amely eddig nem jelentkezett, mert úgy vélte, nem felel meg sem a piacgazdasági elbánás, sem az egyéni elbánás kritériumainak, ugyanakkor úgy véli, hogy külön vámtétel megállapítására lenne szükség, hogy jelentkezzen a Bizottságnál e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) történt kihirdetését követő naptól számított tíz napon belül.
(151)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek.
(152)
Az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, a végleges megállapítások céljából sor kerülhet a felülvizsgálatukra,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 2917110091) alá tartozó, Indiából és Kínából származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az alábbi vállalkozások által előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Vállalkozás
Ideiglenes vám
%
TARIC kiegészítő kód
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Minden más vállalkozás
43,6
B999
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Minden más vállalkozás
52,2
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. október 19-én.