ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. července 2011
o státní podpoře SA.26117 - C 2/2010 (ex NN 62/09), kterou Řecko poskytlo společnosti Aluminium of Greece SA
(oznámeno pod číslem K(2011) 4916)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/339/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I POSTUP
(1)
V červenci roku 2008 obdržela Komise dvě stížnosti týkající se údajné podpory ve prospěch společnosti Aluminium of Greece a jejího právního nástupce, společnosti Aluminium SA, která je 100 % právním nástupcem společnosti Aluminium of Greece v oblasti výroby hliníku od července 2007 (společně dále jen „AoG“). Stížnosti se týkaly dvou údajných opatření státní podpory: preferenční sazby za elektřinu a výstavby plynovodu připojujícího společnost AoG na hlavní distribuční soustavu.
(2)
Dopisem ze dne 27. ledna 2010 Komise informovala Řecko o svém rozhodnutí zahájit ve věci těchto opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).
(3)
Dne 31. března 2010 zaslalo Řecko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ve věci daných opatření.
(5)
Komise obdržela připomínky od dvou zúčastněných stran: dne 12. května 2010 a dne 4. května 2011 od společnosti AoG a dne 17. května 2010 od společnosti Public Power Corporation (dále jen „PPC“), státem vlastněné společnosti, která uplatňovala jedno z údajných opatření (preferenční sazbu za elektřinu). Připomínky byly sděleny Řecku, aby se k nim mohlo vyjádřit. Jeho připomínky obdržela Komise dne 16. července 2010, dne 6. srpna 2010 a dne 16. května 2011.
(6)
Dne 1. prosince 2010 si Komise od řeckých orgánů vyžádala další informace, které Řecko poskytlo dopisem ze dne 11. února 2011.
II PODROBNÝ POPIS PODPORY
II.a. PŘÍJEMCE PODPORY
(7)
AoG je velká společnost se sídlem v oblasti Viotia v Řecku. Působí v oblasti výroby hliníku jako suroviny. V červenci 2007 vznikly po rozdělení činnosti společnosti AoG dvě nové společnosti: a) Aluminium SA a b) Endessa Hellas SA. Společnost Aluminium převzala výrobu hliníku a společnost Endessa Hellas převzala výrobu elektrické energie (společnost AoG získala povolení k výrobě elektrické energie o několik let dříve). Společnost Aluminium je tedy ve výrobě hliníku 100 % nástupcem společnosti AoG. Společnost AoG vlastní také tři jednotky pro výrobu elektřiny, které se nacházejí v blízkosti jejího závodu na výrobu hliníku. V roce 2009 dosáhla obratu ve výši 427,3 milionu EUR (se ziskem před zdaněním ve výši 34,4 milionu EUR) a měla 960 zaměstnanců. V roce 2006 (rok před posuzovanými opatřeními podpory) dosáhla obratu ve výši 470,9 milionu (23 % nárůst od roku 2005) se ziskem před zdaněním ve výši 102,5 milionu EUR (39 % nárůst od roku 2005) a měla 1 047 zaměstnanců. Od roku 2005 je součástí skupiny soukromých podniků „Mitilineos SA“.
II.b. OPATŘENÍ 1: PREFERENČNÍ SAZBY ZA ELEKTŘINU
(8)
Společnost AoG byla založena v roce 1960 a řeckým státem jí byly uděleny určité výsady, včetně dodávek elektřiny za nižší sazbu. V souladu s podmínkami stanov, které tyto výsady stanoví, měla být dodávka elektřiny za sníženou sazbu ukončena v březnu 2006 za předpokladu, že společnost PPC o této skutečnosti společnost AoG řádně vyrozumí s dvouletým předstihem. Dne 26. února 2004 (tj. více než dva roky před ukončením výsady) společnost PPC tuto skutečnost společnosti AoG řádně oznámila a společnost PPC poté přestala na konci března 2006 preferenční sazbu uplatňovat.
(9)
V důsledku toho platila společnost AoG v období od března 2006 do ledna 2007 standardní sazbu za elektřinu uplatňovanou pro velké průmyslové spotřebitele.
(10)
Společnost AoG však ukončení preferenční sazby napadla u soudu a v lednu 2007 soud prvního stupně uložil předběžné opatření, podle kterého měla být preferenční sazba i nadále uplatňována až do vydání rozsudku ve věci samé. Společnost PPC podala proti tomuto předběžnému rozhodnutí odvolání a v březnu 2008 bylo toto rozhodnutí zrušeno (rozsudek ve věci samé nebyl dosud vydán).
(11)
Praktickým dopadem soudních rozhodnutí bylo, že vůči společnosti AoG byla v období od ledna 2007 do března 2008 opět uplatňována preferenční sazba. Podle údajů poskytnutých řeckými orgány zaplatila společnost AoG v tomto období o 17,4 milionu EUR méně, než by zaplatila v rámci „standardní“ sazby pro velké průmyslové spotřebitele.
II.c. OPATŘENÍ 2: ROZŠÍŘENÍ DISTRIBUČNÍ SOUSTAVY PLYNU NA SPOLEČNOST AoG
(12)
Vnitrostátní přepravní soustava zemního plynu v Řecku může být na žádost (potenciálního) spotřebitele rozšířena za předpokladu, že budou splněny tyto podmínky:
-
řecký energetický regulační orgán musí udělit kladné stanovisko,
-
provozovatel distribuční soustavy musí mít jistotu, že bude moci včas pokrýt náklady na rozšíření prostřednictvím příjmů ze sazeb z distribuční soustavy.
(13)
V případě společnosti AoG byla vnitrostátní distribuční soustava rozšířena vybudováním potrubí o délce 29,5 km, kterým byla společnost AoG po udělení kladného stanoviska řeckého energetického regulačního orgánu (dne 15. dubna 2005) a po schválení provozovatelem přepravní soustavy (dne 13. června 2005) (3) připojena na distribuční soustavu. Provoz plynovodu byl zahájen dne 16. května 2008.
(14)
Celkové náklady na rozšíření soustavy činily 12,64 milionu EUR. Z této částky bylo 9,04 milionu EUR zaplaceno společností National Gas System Operator (dále jen „NGSO“), 3,3 milionu EUR společností AoG a 3,6 milionu EUR prostřednictvím rámce podpory Společenství na období 2000-2006 (4).
III DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(15)
Komise měla v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2010 pochybnosti o tom, zda preferenční sazba za elektřinu účtovaná společnosti AoG společností PPC v období následujícím po březnu 2006 byla na stejné úrovni jako sazba pro všechny velké průmyslové spotřebitele. Důvodem pochybností Komise byla skutečnost, že preferenční sazba měla být podle podmínek zakládajících stanov společnosti AoG, které tyto výsady stanoví, ukončena v březnu 2006. Bylo poukázáno na skutečnost, že společnost PPC řádně usilovala o ukončení této výsady, která však byla rozhodnutím soudu prodloužena.
(16)
Pokud jde o opatření, kterým se rozšiřuje vnitrostátní přepravní soustava zemního plynu na společnost AoG, Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2010 pochybnosti o tom, proč náklady na výstavbu potrubí nesl především stát a ne společnost AoG. Tyto pochybnosti byly způsobeny tím, že ani přes opakované žádosti Komise neposkytlo Řecko žádné informace. To bylo také důvodem, proč rozhodnutí o zahájení řízení obsahovalo příkaz, aby Řecko informace poskytlo.
IV PŘIPOMÍNKY OD ŘECKA A TŘETÍCH STRAN
IV.a. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE PODPORY
Opatření 1: Preferenční sazba za elektřinu
(17)
Řecko uznává, že v období mezi oběma soudními rozhodnutími (leden 2007 - březen 2008) zaplatila společnost AoG v rámci preferenční sazby 131,4 milionu EUR namísto 148,8 milionu EUR, které by jí byly účtovány v rámci „standardní“ sazby pro velké průmyslové spotřebitele.
(18)
Řecko však tvrdí, že i kdyby preferenční cena pro společnost AoG byla považována za podporu, představovala by stávající podporu.
(19)
V této souvislosti společnost AoG tvrdí, že rozhodnutí vnitrostátního soudu z ledna 2007 neznamenalo žádnou zásadní změnu původní dohody a že soud rozhodl pouze o „dočasném pozastavení“ oznámení o ukončení preferenční sazby a o odložení soudního rozhodnutí ve věci sporu mezi společnostmi AoG a PPC.
Opatření 2: Rozšíření distribuční soustavy zemního plynu na společnost AoG
(20)
Řecko odmítá, že společnost AoG obdržela prostřednictvím dotací nákladů na výstavbu plynovodu selektivní zvýhodnění. Řecko zejména tvrdí, že vnitrostátní pravidla, na jejichž základě bylo rozhodnuto o rozšíření distribuční soustavy, se použijí za stejných podmínek pro všechny koncové uživatele plynu, a proto nebylo společnosti AoG poskytnuto selektivní zvýhodnění.
(21)
Řecko dále tvrdí, že uvedené potrubí není vyhrazeno společnosti AoG, ale je otevřené i pro další koncové uživatele z řad průmyslových spotřebitelů a domácností v této oblasti. Je součástí kapacity vnitrostátní přepravní soustavy zemního plynu a vlastnictvím společnosti NGSO. Jeho kapacita navíc přesahuje roční spotřebu společnosti AoG (1,7 miliardy Nm3 za rok oproti 0,7 miliardy Nm3 za rok).
(22)
Společnost AoG tvrdila, že její roční smluvní spotřeba plynu činí 13,5 % celkové vnitrostátní spotřeby a že její roční skutečná spotřeba plynu činí 10,5 % celkové vnitrostátní spotřeby. Společnost AoG také uvádí, že investice přináší provozovateli distribuční soustavy roční příjem ze sazeb ve výši 11,6 milionu EUR, což činí investici pro provozovatele distribuční soustavy velmi atraktivní a ziskovou. Řecké orgány tyto údaje potvrdily.
IV.b. PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI PPC
(23)
Společnost PPC podporuje šetření Komise týkající se opatření v oblasti sazeb za elektřinu. PPC potvrzuje, že zvýhodnění společnosti AoG by činilo 17,4 milionu EUR.
V POSOUZENÍ PODPORY
(24)
Na základě výše uvedených skutečností a argumentů Řecka a ostatních třetích stran Komise dotyčná opatření posoudí v tomto oddíle. Komise nejdříve posoudí existenci podpory v přezkoumávaných opatřeních, aby zjistila, zda jde o podporu či nikoliv (pododdíl V.a). Pokud opatření skutečně obsahuje podporu, posoudí Komise její slučitelnost s vnitřním trhem (pododdíl V.b).
V.a. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(25)
Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(26)
S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda napadená opatření ve prospěch společnosti AoG představují státní podporu.
Opatření 1: Preferenční sazba za elektřinu
a. Zvýhodnění
(27)
Komise konstatuje, že sazba placená společností AoG je nižší než standardní sazba placená ostatními velkými průmyslovými spotřebiteli. Komise se domnívá, že prodejce v tržním prostředí by bez zvláštního odůvodnění na účtování snížené měsíční sazby nepřistoupil. V této souvislosti Řecko neposkytlo žádné přesvědčivé argumenty, na jejichž základě by bylo možné dospět k závěru, že tato preferenční sazba byla sazbou tržní, ačkoliv Komise na tuto věc ve své korespondenci upozornila. Dva významné faktory naopak svědčí o tom, že sazba placená společností AoG nemůže být považována za cenu stanovenou tržním způsobem:
a)
První ukazatel se týká chování společnosti PPC. Jakmile se společnost PPC oprostila od zákonného omezení uvaleného stanovami z roku 1960, které stanoví výsady pro společnost AoG, rozhodla se k okamžitému ukončení preferenčních sazeb a začala účtovat standardní sazby pro velké průmyslové spotřebitele. To vyplývá ze skutečnosti, že společnost PPC zaslala v únoru 2004 společnosti AoG oznámení o ukončení této sazby (viz 8. bod odůvodnění). Podle Komise tato skutečnost dobře dokládá, že sazba určená stanovami z roku 1960 nepředstavuje pro společnost PPC tržní cenu;
b)
Druhý ukazatel vyplývá z dřívějšího rozhodnutí Komise. Dne 16. října 2002 Komise schválila dotaci ve výši nejvýše 178 milionů EUR, která měla být Řeckem udělena společnosti PPC (věc N 133/01 (5)). Cílem dotace bylo umožnit společnosti PPC kompenzovat uvízlé náklady, které jí vznikly v souvislosti s preferenční sazbou z roku 1960 ve prospěch společnosti AoG, a to až do doby jejího ukončení v březnu 2006. Dotace byla schválena jako režim nepředstavující státní podporu ve prospěch společnosti PPC, a to na základě skutečnosti, že se jednalo pouze o kompenzaci znevýhodnění, které musela společnost nést. Součástí rozhodnutí bylo také upozornění, že pokud by se dotace považovala za podporu, jednalo by se o podporu ve prospěch společnosti AoG, a nikoliv ve prospěch společnosti PPC. Toto rozhodnutí tedy potvrzuje, že společnost PPC musela poskytovat preferenční sazbu ve prospěch společnosti AoG, kterou by za obvyklých tržních podmínek poskytovat nemusela. Komise se proto domnívá, že zvýhodnění ve prospěch společnosti AoG spočívá v rozdílu mezi standardní sazbou pro velké průmyslové spotřebitele (kterou by společnost AoG platila v případě neexistence „zvláštní“ preferenční sazby) a sazbou placenou společností AoG v období od ledna 2007 do března 2008.
b. Státní prostředky
(28)
V důsledku nižších cen měla společnost PPC nižší příjmy. PPC SA je státem ovládanou společností. Řecký stát má v této společnosti podíl ve výši 51 % a na společnost dohlíží řecké ministerstvo pro životní prostředí, energii a změnu klimatu (do roku 2009 Ministerstvo financí). Řecký stát může jmenovat většinu členů představenstva a na valné hromadě je přímo zastoupen řeckým ministrem pro životní prostředí, energetiku a změnu klimatu (do roku 2009 ministrem financí). Byly tedy použity státní prostředky. Komise navíc upozorňuje, že rozhodnutí o rozšíření lze přičíst řeckému státu, protože bylo přijato řeckým soudem, který je státní institucí.
(29)
Kritérium státních prostředků je tedy splněno.
c. Selektivita
(30)
Preferenční sazba byla použita pouze pro společnost AoG, která proto měla z tohoto opatření selektivní prospěch. Komise se tedy domnívá, že dané opatření je selektivní.
d. Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy
(31)
Společnost AoG působí v odvětvích, s jejichž produkty se mezi členskými státy hodně obchoduje. Kromě Řecka je hliník vyráběn v devíti členských státech, a to konkrétně ve Francii, Německu, Itálii, Nizozemsku, Polsku, Rumunsku, Španělsku, Švédsku a Spojeném království (6). Výroba elektrické energie je ve všech členských státech provozována jako liberalizovaná hospodářská činnost. Pokud státní podpora posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže v obchodu mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za dotčené touto podporou. Došlo tedy ke splnění kritéria narušení hospodářské soutěže a vlivu na obchod mezi členskými státy.
(32)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 1
(33)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že preferenční sazba za elektřinu pro společnost AoG představuje státní podporu ve prospěch této společnosti ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výše podpory odpovídá částce 17,4 milionu EUR, což je rozdíl mezi a) příjmy společnosti PPC ze standardní sazby, kterou měla uplatňovat v období od ledna 2007 do března 2008, tj. 148,8 milionu EUR, a b) příjmy společnosti PPC ze sazby, kterou ve skutečnosti ve stejném období uplatňovala, tj. 131,4 milionu EUR.
f. Opatření 1 představuje protiprávní podporu
(34)
Společnost AoG tvrdí, že první rozhodnutí soudu z ledna 2007 nezahrnovalo podstatnou změnu původní preferenční dohody (viz 16. bod odůvodnění). Podle společnosti AoG tedy nebyla rozhodnutím udělena nová podpora ve prospěch společnosti AoG a opatření preferenční ceny za elektřinu zůstalo stávající podporou.
(35)
Komise nemůže námitku společnosti AoG přijmout. V původních podmínkách preferenční sazby, která představovala stávající podporu, bylo uvedeno, že podpora bude ukončena v březnu 2006 pod podmínkou, že společnost PPC to řádně oznámí. Jakmile k tomu došlo, stávající podpora byla ukončena tak, jak vyžadovaly podmínky pro původní poskytnutí preferenční sazby. Poskytnutí jakékoli snížené sazby za elektřinu, které splňuje definici státní podpory (jako v tomto případě), je tedy novou podporou, a to bez ohledu na skutečnost, že její podmínky mohou být podobné dřívějšímu opatření podpory. Judikatura Soudního dvora jasně uvádí, že prodloužení stávající podpory představuje novou podporu a musí být oznámeno (7). Tím spíše to platí, pokud je ukončená stávající podpora po několika měsících obnovena.
(36)
Jelikož tato nová podpora nebyla Komisi oznámena podle článku 108 SFEU, je protiprávní.
Opatření 2: Rozšíření distribuční soustavy zemního plynu na společnost AoG
a. Zvýhodnění
(37)
Z šetření vyplynulo, že rozhodnutí o rozšíření distribuční soustavy vedlo ke značnému nárůstu příjmů z uživatelských poplatků ve prospěch společnosti NGSO. Zákazníci jako např. společnost AoG musí společnosti NGSO za používání sítě platit. Komise zjistila, že opatření, tj. výstavba potrubí, bylo pro provozovatele distribuční soustavy z ekonomického hlediska rozumné, a nepřineslo tedy společnosti AoG žádné zvýhodnění. Soukromý provozovatel distribuční soustavy by provedl stejnou investici.
(38)
Na základě informací řeckých orgánů Komise konstatuje, že daná investice přináší společnosti NGSO roční příjem z uživatelských poplatků ve výši 11,6 milionu EUR. Komise porovnala tuto částku s investičními náklady (jednorázová investice) a provozními náklady plynovodu (za rok), aby ověřila, zda je investice v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, tj. zda investorovi přináší odpovídající návratnost.
(39)
Podle informací řeckých orgánů činily investiční náklady společnosti AoG na plynovod celkem 12,64 milionu EUR (9,04 milionu EUR zaplatila společnost NGSO a 3,6 milionu EUR bylo financováno z podpory Společenství, jak je uvedeno výše ve 14. bodě odůvodnění). Kromě jednorázových investičních nákladů se roční provozní náklady odhadují na 0,933 milionu EUR. Je tedy zřejmé, že roční příjem ve výši 11,6 milionu EUR poskytuje společnosti NGSO velmi vysokou návratnost investice. Doba splacení investice (včetně části financované z podpory Společenství) je kratší než patnáct měsíců. Budeme-li hypoteticky předpokládat, že doba použitelnosti této plynové přípojky bude 20 let, činí návratnost investic (IRR - vnitřní výnosové procento) 84 %. Vzhledem k této vysoké úrovni je Komise přesvědčena, že tato návratnost by byla pro soukromého investora dostatečnou motivací k tomu, aby provedl stejnou investici (8). Komise se proto domnívá, že rozhodnutím státu rozšířit distribuční soustavu zemního plynu nebylo společnosti AoG uděleno zvýhodnění, které by nemohla získat v tržních podmínkách.
(40)
Kritérium zvýhodnění tedy není naplněno. Není proto nutné dále posuzovat ostatní kritéria, která musí být splněna, aby opatření představovalo státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
b. Závěr o existenci podpory v opatření 2
(41)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že rozšíření distribuční soustavy nepředstavuje státní podporu ve prospěch společnosti AoG ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
V.b SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(42)
Jelikož opatření 1 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit jeho slučitelnost na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
(43)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky ze všeobecného pravidla uvedeného v čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(44)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné, protože toto opatření nemá sociální povahu, nebylo poskytnuto individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením této země.
(45)
Další výjimky jsou uvedeny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b), d) a e) zcela zřejmě nejsou použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly. Komise dále posoudí případnou slučitelnost opatření podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c).
(46)
Čl. 107 odst. 3 písm. a) uvádí, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Společnost AoG leží v oblasti způsobilé pro pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a mohla by tak být případně způsobilá pro regionální podporu.
(47)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře platné v době uplatňování preferenční sazby, tj. v lednu 2007 („pokyny k regionální podpoře z roku 2006“ (9)), stanoví podmínky pro schválení regionální investiční podpory.
(48)
Pokyny k regionální podpoře z roku 2006 definují provozní podporu jako podporu, jejímž cílem je snížení běžných výdajů podniku. V souladu s pokyny lze provozní podporu poskytnout v regionech způsobilých k podpoře podle čl. 107 odst. 3 písm. a) za předpokladu, že i) je oprávněná z hlediska jejího příspěvku k regionálnímu rozvoji a z hlediska jejího charakteru a ii) její výše je úměrná znevýhodněním, která se snaží zmírnit, a je na členském státě, aby prokázal existenci znevýhodnění a stupeň jejich závažnosti (bod 76).
(49)
Komise upozorňuje, že v případě stávajících nákladů se jedná o nekapitálové, avšak obvykle se opakující náklady, které jsou nezbytné pro provozování podnikatelské činnosti. V tomto smyslu preferenční sazba za elektřinu uplatňovaná vůči společnosti AoG snížila její běžné náklady. Představuje tedy provozní podporu, která nebyla podle pokynů k regionální podpoře z roku 2006 povolena. Řecké orgány nepředložily žádný důkaz prokazující, že snížení sazby za elektřinu bylo oprávněné z hlediska jeho příspěvku k regionálnímu rozvoji nebo z hlediska jeho charakteru, ani neprokázaly, že jeho výše byla úměrná znevýhodněním, která by se snažilo zmírnit. Řecké orgány rovněž nepředložily žádné měření nebo výpočet znevýhodnění regionu a úrovně podpory prokazující, že je podpora úměrná znevýhodnění.
(50)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře z roku 2006.
(51)
Pokud jde o slučitelnost podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách, kterým se v souladu s články 107 a 108 SFEU prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (10), Komise se domnívá, že na základě finančních údajů předložených řeckými orgány se v případě společnosti AoG jedná o velký podnik, jak je prokázáno výše v 7. bodě odůvodnění. Podle čl. 1 odst. 5 obecného nařízení o blokových výjimkách je podpora ad hoc velkým podnikům z oblasti působnosti nařízení vyloučena.
(52)
Podle čl. 8 odst. 3 obecného nařízení o blokových výjimkách by v případě, že je podpora, na kterou se nařízení vztahuje, poskytnuta velkému podniku, měl členský stát potvrdit značný motivační účinek podpory na základě dokumentu, který analyzuje realizovatelnost projektu nebo činnosti příjemce s podporou a bez ní. Komise žádný podobný důkaz neobdržela.
(53)
Podpora poskytnutá společnosti AoG tedy není podle obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelná.
(54)
Čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU uvádí, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem.
(55)
Komise se domnívá, že výjimka uvedená v čl. 107 odst. 3 písm. c) není v tomto konkrétním případě použitelná. Pokud jde o rozvoj určitých hospodářských oblastí, společnost AoG se nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a), a nikoliv podle čl. 107 odst. 3 písm. c) (11). Pokud jde o rozvoj určitých hospodářských činností, Komise podotýká, že odvětví výroby hliníku nepodléhá specifickým pravidlům o státní podpoře, která by mohla být použita na příjemce podpory. Ostatní pravidla v oblasti státní podpory přijatá na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) nejsou zjevně použitelná. Společnost AoG není zejména způsobilá pro podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci. Společnost AoG nebyla v době podpory podnikem v obtížích a nesplňovala žádné z kritérií bodů 9-11 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1999, které se uplatňovaly v době použití preferenční sazby (12). Podpora na restrukturalizaci je navíc podmíněna existencí řádného restrukturalizačního plánu a Řecko žádný podobný plán nepředložilo. Podpora poskytnutá společnosti AoG tedy není podle pravidel podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci slučitelná.
(56)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti dochází Komise k závěru, že dotčené opatření podpory je neslučitelné se SFEU. Komise se zejména domnívá, že rozdíl mezi a) příjmem společnosti PPC ze standardní sazby, kterou měla uplatňovat vůči společnosti AoG v období od ledna 2007 do března 2008, a b) příjmem společnosti PPC ze sazby, kterou ve skutečnosti vůči společnosti AoG ve stejném období uplatňovala, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch společnosti AoG.
VI ZÁVĚR
(57)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru, že opatření 1 představuje státní podporu a je neslučitelné s vnitřním trhem. Komise také dospěla k závěru, že rozšíření vnitrostátní distribuční soustavy zemního plynu nepředstavuje státní podporu.
(58)
Ustanovení článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (13) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(59)
Jelikož dotčené opatření je považováno za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora navrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před jejím udělením. Výchozím okamžikem pro navrácení by měl být okamžik, kdy bylo příjemci poskytnuto zvýhodnění, tj. odkdy byla podpora příjemci k dispozici, a příjemce musí uhradit úroky z vymáhané podpory až do jejího úplného navrácení.
(60)
Neslučitelným prvkem podpory příslušného opatření je rozdíl mezi a) příjmem společnosti PPC ze standardní sazby, kterou měla uplatňovat vůči společnosti AoG v období od ledna 2007 do března 2008, a b) příjmem společnosti PPC ze sazby, kterou ve skutečnosti vůči společnosti AoG ve stejném období uplatňovala. Částka takto poskytnuté podpory ve prospěch společnosti AoG činila v tomto období 17,4 milionu EUR,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora ve výši 17,4 milionu EUR, kterou Řecko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Aluminium of Greece SA a jejímu nástupci, společnosti Aluminium SA, prostřednictvím preferenční sazby za elektřinu, je neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Rozšíření vnitrostátní distribuční soustavy zemního plynu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Řecko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (14) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (15), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Řecko zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v čl. 1 odst. 1.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky z vymáhané částky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Řecko bude Komisi informovat o dosaženém pokroku vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1. Na žádost Komise Řecko neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků z vymáhané částky, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 13. července 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 13.)
a Görögország által az Aluminium of Greece SA-nak nyújtott C 2/10 (korábbi NN 62/09) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 4916. számú dokumentummal történt)
(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/339/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító bizottsági határozatra (1),
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2008 júliusában a Bizottság két panaszt kapott az Aluminium of Greece és az alumíniumgyártás terén 2007 júliusa óta 100 %-os jogutódja, az Aluminium SA (a továbbiakban együttesen: AoG) számára nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban. A panaszok két állítólagos állami támogatási intézkedést említettek: egy kedvezményes villamosenergia-díjat és az AoG-t a törzshálózatra kapcsoló gázvezeték építését.
(2)
2010. január 27-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Görögországot arról a döntéséről, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást indít az említett intézkedésekkel kapcsolatban.
(3)
Görögország 2010. március 31-én benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatra vonatkozó észrevételeit.
(4)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az intézkedésekkel kapcsolatban.
(5)
A Bizottság két érdekelt féltől kapott észrevételt: 2010. május 12-én és 2011. május 4-én az AoG-tól, valamint 2010. május 17-én a Public Power Corporation (a továbbiakban: PPC) nevű, állami tulajdonban lévő vállalkozástól, amely az állítólagos támogatási intézkedések egyikét (kedvezményes villamosenergia-díj) végrehajtotta. Az észrevételeket továbbították Görögországnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; Görögország észrevételeit a Bizottság 2010. július 16-án, 2010. augusztus 6-án és 2011. május 16-án kapta meg.
(6)
A Bizottság 2010. december 1-jén további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól, a kérésre Görögország 2011. február 11-én levelében válaszolt.
II. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA
II.a. A KEDVEZMÉNYEZETT
(7)
Az AoG a görögországi Viotia térségben székhellyel rendelkező nagyvállalkozás. Alapanyagként történő felhasználásra állít elő alumíniumot. 2007 júliusában az ágazatok felosztása után a következő két újonnan létrehozott vállalkozásra vált szét: a) Aluminium SA; és b) Endessa Hellas SA. Az Aluminium az alumíniumgyártást vette át, az Endessa Hellas pedig a villamosenergia-termelést (az AoG néhány évvel korábban szerzett engedélyt villamosenergia-termelésre). Az Aluminium tehát 100 %-os jogutódja az AoG-nek az alumíniumgyártás terén. Az AoG három villamosenergia-termelő egységgel is rendelkezik, amelyek az alumíniumüzem mellett találhatók. 2009-ben 427,3 millió EUR forgalma volt (34,4 millió EUR adózás előtti eredménnyel) és 960 főt foglalkoztatott. 2006-ban (egy évvel a vizsgált támogatási intézkedések előtt) a forgalma 470,9 millió EUR volt (23 %-os növekedés 2005 óta), 102,5 millió EUR adózás előtti eredménnyel (39 %-os növekedés 2005 óta), és 1 047 főt foglalkoztatott. 2005 óta a Mitilineos SA magánérdekeltségű üzleti csoporthoz tartozik.
II.b. 1. INTÉZKEDÉS: KEDVEZMÉNYES VILLAMOSENERGIA-DÍJ
(8)
Az AoG-t 1960-ban alapították, és a görög állam bizonyos kiváltságokat biztosított számára, ideértve a csökkentett díjszabás mellett történő villamosenergia-ellátást. Az ezekről a kiváltságokról rendelkező alapszabály értelmében a csökkentett díjszabás mellett történő villamosenergia-ellátásnak 2006 márciusában kellett lejárnia, azzal a feltétellel, hogy a PPC két évvel előtte megfelelően értesíti erről az AoG-t. 2004. február 26-án (azaz több mint két évvel a kiváltság lejárta előtt) a PPC megfelelően értesítette az AoG-t; ezt követően a PPC 2006 márciusának végén beszüntette a kedvezményes díjszabás alkalmazását.
(9)
2006 márciusától 2007 januárjáig tehát az AoG a nagy ipari fogyasztókra érvényes rendes villamosenergia-díjat fizette.
(10)
Az AoG azonban bíróság előtt tiltakozott a kedvezményes díj megszüntetése ellen, és az elsőfokú bíróság 2007 januárjában ideiglenes intézkedésként elrendelte a kedvezményes díj visszaállítását az érdemi ítélet meghozataláig. A PPC azonban fellebbezett az ideiglenes intézkedést elrendelő határozat ellen, és azt a bíróság 2008 márciusában hatályon kívül helyezte (az érdemi ítélet még mindig nem született meg).
(11)
A bírósági határozatok gyakorlati következményeként 2007 januárja és 2008 márciusa között ismét a kedvezményes díjat kellett alkalmazni az AoG-vel szemben. A görög hatóságok által szolgáltatott adatok szerint ez alatt az időszak alatt az AoG 17,4 millió EUR-val kevesebbet fizetett, mint amennyit a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díjszabás alapján kellett volna fizetnie.
II.c. 2. INTÉZKEDÉS: A GÁZHÁLÓZAT BŐVÍTÉSE AZ AoG ÜZEMI TERÜLETÉIG
(12)
Görögországban az országos gázszállítási rendszer a (lehetséges) fogyasztó kérésére bővíthető, amennyiben fennállnak a következő feltételek:
-
a görög energiaügyi szabályozó hatóságnak (a továbbiakban: RAE) kedvező véleményt kell adnia,
-
a hálózatüzemeltetőt biztosítani kell arról, hogy a bővítés költsége a hálózati díjból származó bevételekből időben meg fog térülni.
(13)
Az AoG esetében az országos hálózatot az AoG-t bekapcsoló 29,5 km-es vezetékkel bővítették, miután a RAE kedvező véleményt adott (2005. április 15-én), és az elosztási rendszer üzemeltetője jóváhagyta a bővítést (2005. június 13-án) (3). A gázvezeték 2008. május 16-án kezdte meg működését.
(14)
A bővítés építési összköltsége 12,64 millió EUR volt. Ebből 9,04 millió EUR-t a National Gas System Operator nevű vállalkozás (a továbbiakban: NGSO) fizetett, 3,3 millió EUR-t az AoG, 3,6 millió EUR-t pedig a 2000-2006-ra vonatkozó közösségi támogatási kerettervből (4) finanszíroztak.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA
(15)
Az eljárás megindításáról szóló 2010. január 27-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a PPC által az AoG-vel szemben 2006 márciusa után alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj szintje megegyezett-e a valamennyi nagy ipari fogyasztóval szemben alkalmazottal. A Bizottság kétségei abból eredtek, hogy a kedvezményes díjnak 2006 márciusában a kiváltságokat meghatározó AoG-alapszabály értelmében meg kellett szűnnie. Utaltak arra a tényre, hogy a PPC megfelelően próbálta a kiváltságot megszüntetni, azonban egy bírósági határozat meghosszabbította azt.
(16)
Az országos gázszállítási rendszert az AoG üzemi területéig bővítő intézkedést illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló 2010. január 27-i határozatban kétségének adott hangot arra vonatkozóan, hogy a vezeték építési költségeit miért főként az állam, és nem az AoG viselte. Ezek a kétségek abból eredtek, hogy Görögország a Bizottság ismételt kérései ellenére sem nyújtott tájékoztatást; ez volt az oka annak is, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat információszolgáltatásra kérte fel Görögországot.
IV. GÖRÖGORSZÁG ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
IV.a. GÖRÖGORSZÁG ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT ÉSZREVÉTELEI
1. intézkedés: Kedvezményes villamosenergia-díj
(17)
Görögország elismeri, hogy a két bírósági határozat közötti időszakban (2007 januárja és 2008 márciusa között) az AoG a kedvezményes díjszabás keretében 131,4 millió EUR-t fizetett, miközben a nagy ipari fogyasztók rendes díjszabása alapján 148,8 millió EUR-t kellett volna fizetnie.
(18)
Görögország azonban úgy véli, hogy még ha támogatásnak minősülne is az AoG kedvezményes árazása, az létező támogatás lenne.
(19)
E tekintetben az AoG úgy érvel, hogy a nemzeti bíróság 2007. januári határozata nem vonta maga után az eredeti megállapodás érdemi módosulását, a bíróság pusztán arról döntött, hogy „felfüggeszti” a kedvezményes díjszabás megszüntetéséről szóló értesítést, és elhalasztja az AoG és a PPC közötti vitára vonatkozó érdemi bírósági határozatot.
2. intézkedés: A gázhálózat bővítése az AoG üzemi területéig
(20)
Görögország nem ismeri el, hogy az AoG a gázvezetéke építési költségeinek támogatásán keresztül szelektív előnyben részesült volna. Görögország kiemeli, hogy a hálózat bővítéséről szóló döntés alapjául szolgáló nemzeti előírások egyenlő feltételek mellett vonatkoznak valamennyi gázfogyasztó végfelhasználóra, ezért az AoG nem részesült szelektív előnyben.
(21)
Görögország azzal is érvel, hogy a szóban forgó gázvezeték nemcsak az AoG-t szolgálja ki, hanem a térség egyéb ipari és háztartási végfelhasználói számára is hozzáférhető. A vezeték az országos gázszállítási rendszer része, az NGSO tulajdona. Kapacitása (1,7 milliárd Nm3/év) meghaladja az AoG éves fogyasztását (0,7 milliárd Nm3/év).
(22)
Az AoG azzal érvelt, hogy éves szerződéses gázfogyasztása a nemzeti összfogyasztás 13,5 %-a, míg éves tényleges gázfogyasztása a nemzeti összfogyasztás 10,5 %-a. Az AoG arra is rámutat, hogy a beruházás 11,6 millió EUR éves díjbevételt eredményez a hálózatüzemeltetőnek, ami nagyon vonzóvá és nyereségessé teszi a beruházást a hálózatüzemeltető számára. A görög hatóságok megerősítették ezeket az adatokat.
IV.b. A PPC ÉSZREVÉTELEI
(23)
A PPC támogatja a Bizottság vizsgálatát a villamosenergia-díjjal kapcsolatos támogatási intézkedés tekintetében. A PPC megerősíti, hogy az AoG előnye 17,4 millió EUR lehet.
V. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(24)
A fenti tények, valamint Görögország és más harmadik felek érvei alapján a Bizottság e szakaszban értékelni fogja a szóban forgó intézkedéseket. A Bizottság elsőként értékelni fogja a vizsgált intézkedésen belül a támogatás fennállását, hogy eldönthető legyen, megvalósult-e a támogatás (V.a. alszakasz). Másodszor a Bizottság a valóban támogatást tartalmazó intézkedések tekintetében értékelni fogja a belső piaccal való összeegyeztethetőséget (V.b. alszakasz).
V.a. AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN VETT TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(25)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”
(26)
A továbbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében megvizsgálja, hogy a vitatott intézkedés az AoG-nek nyújtott állami támogatásnak minősül-e.
1. intézkedés: Kedvezményes villamosenergia-díj
a) Az előny
(27)
A Bizottság megjegyzi, hogy az AoG által fizetett díj alacsonyabb, mint a nagy ipari fogyasztók által fizetett rendes díj. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági eladó külön indokolás nélkül nem fogadná el, hogy alacsonyabb havi díjat számítson fel. E tekintetben Görögország nem nyújtott be olyan meggyőző érvelést, amely igazolná azt a következtetést, hogy ez a kedvezményes díj piaci díj volt, pedig a Bizottság levelében hivatalosan felvetette ezt a kérdést. Ezzel szemben két jelentős tényező arra utal, hogy az AoG által fizetett díj nem tekinthető piaci erők által meghatározott árnak:
a)
Az első jelzés a PPC magatartására utal. A PPC - amint lehetősége nyílt rá, hogy megszabaduljon az AoG kiváltságait meghatározó 1960-as alapszabályban rá rótt jogi kötelezettségektől - a kedvezményes díj azonnali megszüntetése mellett döntött, és a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díjszabást kezdte alkalmazni. Ezt igazolja a PPC által 2004 novemberében az AoG-nek küldött értesítés a kiváltság megszüntetéséről (lásd a (8) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, hogy ez megfelelő jelzést jelent arra vonatkozóan, hogy az 1960-as alapszabályban rögzített díj nem tükrözi a piaci árat a PPC számára.
b)
A második jelzés egy korábbi bizottsági határozatból ered. A Bizottság 2002. október 16-án jóváhagyott egy Görögország által a PPC-nek nyújtandó, legfeljebb 178 millió EUR összegű támogatást (N 133/01 számú ügy (5)). A támogatás célja az volt, hogy lehetővé tegye a PPC kompenzálását azokért a meg nem térülő költségekért, amelyek az AoG számára 1960-ban megállapított kedvezményes díjjal összefüggésben a díj 2006. márciusi lejártáig felmerültek. A támogatást azért hagyták jóvá, mert nem minősült a PPC-nek nyújtott állami támogatásnak, mivel pusztán azokat a hátrányokat kompenzálta, amelyeket a vállalkozásnak el kellett viselnie. A határozat tartalmazott egy megjegyzést is arra vonatkozóan, hogy amennyiben a támogatás állami támogatásnak minősül, akkor sem a PPC-nek, hanem az AoG-nek nyújtott támogatás lenne. Ennek értelmében a határozat elismeri, hogy a PPC az AoG javára olyan kedvezményes díjat volt kénytelen alkalmazni, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem kellett volna alkalmaznia. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az AoG előnye a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díj (amelyet az AoG a különleges kedvezményes díj hiányában fizetett volna) és az AoG által 2007 januárja és 2008 márciusa között fizetett díj közötti különbségből áll.
b) Állami források
(28)
Az alacsonyabb árazás csökkenő bevételt eredményezett a PPC számára. A PPC SA állami irányítás alatt álló vállalkozás. A görög állam 51 %-os részesedéssel rendelkezik benne, felügyeletét a görög Környezetvédelmi, Energia- és Éghajlatváltozásügyi Minisztérium (2009-ig a Pénzügyminisztérium) látja el. Az igazgatótanács tagjainak többségét a görög állam jelölheti, amely a közgyűlésben a környezetvédelmi, energia- és éghajlatváltozás-ügyi miniszter (2009-ig a pénzügyminiszter) révén közvetlen képviselettel rendelkezik. Ezért állami források érintettek. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a meghosszabbításról szóló határozat a görög államnak tulajdonítható, mivel állami szerv, egy görög bíróság hozta meg.
(29)
Az állami forrásra vonatkozó feltétel tehát teljesül.
c) Szelektivitás
(30)
A kedvezményes díj csak az AoG-re vonatkozott, ezért az szelektíven részesült az intézkedésben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az intézkedés szelektív.
d) A verseny torzulása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás
(31)
Az AoG olyan ágazatokban tevékenykedik, amelyek termékeivel a tagállamok között széles körű kereskedelem folyik. Görögország mellett kilenc másik tagállamban folyik alumíniumgyártás: az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Hollandiában, Lengyelországban, Németországban, Olaszországban, Romániában, Spanyolországban és Svédországban (6). A villamosenergia-termelés liberalizált gazdasági tevékenység, és valamennyi tagállamban jelen van. Amennyiben egy állami támogatás a tagállamok közötti kereskedelemben versengő más vállalkozásokkal összehasonlítva erősíti egy vállalkozás helyzetét, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adott támogatás az utóbbi vállalkozásokat is érinti. A verseny torzulására és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó feltétel tehát teljesül.
(32)
Ezt a pontot sem Görögország, sem a kedvezményezett nem vitatta.
e) Az 1. intézkedés támogatástartalmára vonatkozó következtetés
(33)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az AoG-re vonatkozóan alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett vállalkozásnak nyújtott állami támogatásnak minősül. A támogatás összege 17,4 millió EUR, ami a következő két tétel különbözete: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni, azaz 148,8 millió EUR; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak, azaz 131,4 millió EUR.
f) Az 1. intézkedés jogellenes támogatásnak minősül
(34)
Az AoG azzal érvel, hogy az első, 2007. januári bírósági határozat nem vonta maga után a kedvezményre vonatkozó eredeti megállapodás érdemi módosulását (lásd a (16) preambulumbekezdést). Az AoG ezért úgy véli, hogy a határozat nem eredményezett új támogatást az AoG számára, és a kedvezményes villamosenergia-árazásra vonatkozó intézkedés továbbra is létező támogatás volt.
(35)
A Bizottság nem tudja elfogadni az AoG érveit. A létező támogatásnak minősülő kedvezményes díjszabás eredeti feltételei előírták, hogy a támogatás 2006 márciusában szűnjön meg, amennyiben a PPC megfelelő értesítést küld. Amikor ez megtörtént, a létező támogatás megszűnt, ahogy azt a kedvezményes díjszabás alkalmazására vonatkozó eredeti feltételek megkövetelték. Ezért a csökkentett villamosenergia-díjszabás alkalmazása - amennyiben megfelel az állami támogatás fogalmának (mint ebben az esetben) - új támogatásnak minősül, függetlenül attól, hogy a feltételei hasonlóak-e a korábbi létező támogatási intézkedés feltételeihez. A Bíróság ítélkezési gyakorlata egyértelműen kimondja, hogy a létező támogatás meghosszabbítása új támogatásnak minősül, és azt be kell jelenteni (7). Ez egyúttal azt is jelenti, hogy ugyanez a helyzet akkor, ha a megszűnt létező támogatást néhány hónap után újraindítják.
(36)
Mivel ezt az új támogatást nem jelentették be a Bizottságnak az EUMSZ 108. cikkével összhangban, a támogatás jogellenes.
2. intézkedés: A gázhálózat bővítése az AoG üzemi területéig
a) Az előny
(37)
A vizsgálat kimutatta, hogy a hálózat bővítésére vonatkozó határozat a felhasználói díjak révén jelentős bevételnövekedést eredményezett a NGSO számára. Az AoG-hez hasonló fogyasztóknak díjat kell fizetniük az NGSO-nak a hálózat használatáért. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedés, azaz a vezeték kiépítése gazdaságilag ésszerű volt a hálózatüzemeltető számára, következésképpen nem tartalmazott előnyt az AoG számára. Egy magánérdekeltségű hálózatüzemeltető is végrehajtotta volna ugyanezt a beruházást.
(38)
A Bizottság a görög hatóságok által benyújtott információkkal összhangban megjegyzi, hogy a szóban forgó beruházás 11,6 millió EUR összegű éves bevételt eredményez az NGSO számára a felhasználói díjakból. A Bizottság összehasonlította ezt az összeget a beruházás (egyszeri) költségével és a vezeték (éves alapon számított) működési költségeivel annak ellenőrzésére, hogy a beruházás összhangban áll-e a piacgazdasági befektető elvével, azaz megfelelő módon megtérül-e a befektető számára.
(39)
A görög hatóságok által benyújtott információk szerint az AoG vezetékének beruházási költsége összesen 12,64 millió EUR volt (9,04 millió EUR-t az NGSO fizetett, 3,6 millió EUR-t pedig közösségi támogatásból finanszíroztak, amint az a (14) preambulumbekezdésben szerepel). Az egyszeri beruházás költsége mellett az éves működési kiadások becsült összege 0,933 millió EUR. Egyértelmű tehát, hogy a 11,6 millió EUR összegű éves bevétel nagyon magas megtérülést biztosít az NGSO számára. A beruházás (beleértve a közösségi támogatásból finanszírozott részt is) kevesebb mint 15 hónap alatt megtérül. A beruházás megtérülése (IRR - belső megtérülési ráta), a gázcsatlakozás tekintetében húszéves kihasználási időszakot feltételezve 84 %-os. E magas szint fényében a Bizottság biztos abban, hogy a megtérülés magánbefektető számára is megfelelő ösztönzést jelentett volna ugyanezen beruházás végrehajtására (8). A Bizottság ezért úgy véli, hogy a gázhálózat bővítésére vonatkozó állami döntés nem nyújtott olyan előnyt az AoG számára, amelyhez az ne lett volna képes piaci viszonyok között hozzájutni.
(40)
Az előnyre vonatkozó feltétel tehát nem teljesül. Következésképpen nincs szükség azon többi feltétel értékelésére, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön.
b) A 2. intézkedés támogatástartalmára vonatkozó következtetés
(41)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a gázhálózat bővítése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül az AoG-nek nyújtott állami támogatásnak.
V.b. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAl
(42)
Amennyiben az 1. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, értékelni kell az összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételekre figyelemmel.
(43)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése kivételeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, amely szerint az állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(44)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kivételek nem vonatkoznak erre az esetre, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztóknak nyújtották, nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására szolgál, és nem a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.
(45)
Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további kivételeket határoz meg. A 107. cikk (3) bekezdésének b), d) és e) pontjában meghatározott kivételek egyértelműen nem alkalmazhatók, azokra a görög hatóságok sem hivatkoztak. A Bizottság az 1. intézkedés lehetséges összeegyeztethetőségét a 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján fogja megvizsgálni.
(46)
A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. Az AoG az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatható térségben található, ezért az AoG jogosult lehet regionális támogatásra.
(47)
A kedvezményes díj alkalmazása idején, azaz 2007 januárjában a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás (9)) határozta meg a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit.
(48)
A regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás a működési támogatást egy vállalat folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatásként határozza meg. Az iránymutatással összhangban a működési támogatás a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti kivétel értelmében támogatható térségekben is nyújtható, feltéve, hogy i. a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt; és ii. mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos, valamint a tagállam feladata, hogy bizonyítsa a hátrányok létezését és fontosságát (76. pont).
(49)
A Bizottság megjegyzi, hogy a folyó kiadások nem tőkejellegű és rendszerint visszatérő, az üzleti vállalkozás működéséhez szükséges kiadások. Ebben az értelemben az AoG-vel szemben alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj csökkentette az AoG folyó kiadásait. Ezért a kedvezményes díj működési támogatásnak minősül, amely a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás alapján nem volt megengedett. A görög hatóságok nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely igazolta volna, hogy a villamosenergia-díj csökkentése a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt volt, illetve hogy mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos volt. A görög hatóságok a térség hátrányaira és a támogatás mértékére vonatkozó felmérést vagy számítást sem mutattak be, amellyel igazolhatták volna, hogy az utóbbi arányos volt az előbbivel.
(50)
Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás alapján nem tekinthető a belő piaccal összeegyeztethetőnek.
(51)
A támogatások bizonyos fajtáit az EUMSZ 107. és 108. cikke alkalmazásában a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító általános csoportmentességi rendelet (10) értelmében a támogatás összeegyeztethetőségét illetően az a Bizottság álláspontja, hogy a görög hatóságok által megadott számadatok alapján az AoG nagyvállalkozás, amint azt a fenti (7) preambulumbekezdés ismerteti. Az általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban a nagyvállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatás nem tartozik a rendelet hatálya alá.
(52)
Az általános csoportmentességi rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amennyiben nagyvállalkozásnak nyújtanak a rendelet hatálya alá tartozó támogatást, a tagállamnak igazolnia kell a támogatás ösztönző hatását egy, a kedvezményezett projekt vagy tevékenység támogatás melletti és támogatás nélküli életképességét vizsgáló dokumentum alapján. A Bizottsághoz ilyen bizonyítékot nem juttattak el.
(53)
Következésképpen az AoG-nek nyújtott támogatás az általános csoportmentességi rendelet értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(54)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”.
(55)
A Bizottság úgy véli, hogy a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivétel nem vonatkozik erre az esetre. Ami ugyanis az egyes gazdasági területek fejlődését illeti, az AoG valójában egy olyan térségben található, amely a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja, és nem a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján támogatható (11). Ami az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az alumíniumgyártási ágazatra nem vonatkoznak olyan konkrét állami támogatásokkal kapcsolatos szabályok, amelyeket alkalmazni lehetne a kedvezményezettre. Az állami támogatásokra vonatkozóan a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján elfogadott egyéb szabályok nyilvánvalóan nem alkalmazhatók. Nevezetesen az AoG nem jogosult megmentési, illetve szerkezetátalakítási támogatásra. Az AoG ugyanis nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás a támogatás idején, mivel nem felelt meg a kedvezményes díj alkalmazása idején alkalmazandó, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, 1999-es közösségi iránymutatás (12) 9-11. pontjában foglalt egyik feltételnek sem. A szerkezetátalakítási támogatásnak egy megfelelő szerkezetátalakítási terv megléte is a feltétele. Görögország nem nyújtott be szerkezetátalakítási tervet. Következésképpen az AoG-nek nyújtott támogatás a megmentési, illetve a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó szabályok értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(56)
Az előzőekben kifejtettek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel. A Bizottság különösen úgy véli, hogy a következő két tétel közötti különbség: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak, az AoG számára nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.
VI. KÖVETKEZTETÉS
(57)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedés állami támogatásnak minősül és összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A Bizottság azt is megállapítja, hogy az országos gázhálózat bővítése nem minősül állami támogatásnak.
(58)
A 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 14. cikke kimondja, hogy „[a]mennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.
(59)
Így, tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedés jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, a támogatás összegét vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés kezdőpontjának azt az időpontot kell kijelölni, amikor a kedvezményezettnek az előnyt nyújtották, azaz amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották; a kedvezményezettnek a tényleges visszatérítésig visszatérítési kamatot kell fizetnie.
(60)
Az intézkedésnek a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatástartalmát a következő két tétel közötti különbség adja: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni az AoG-vel szemben; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak az AoG-vel szemben. Az AoG számára ebben az időszakban így nyújtott támogatás összege 17,4 millió EUR,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Görögország által az Aluminium of Greece SA, valamint jogutódja, az Aluminium SA számára jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, kedvezményes villamosenergia-díj útján nyújtott 17,4 millió EUR összegű állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(2) Az országos gázhálózat bővítése nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak.
2. cikk
(1) Görögország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást.
(2) A visszatérítendő összegek tartalmazzák azt a kamatot, amely az összegeknek a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszaszerzésükig tartó időszak után jár.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (14) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (15) összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
(4) Görögország e határozat elfogadásának időpontjától kezdve megszünteti az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.
3. cikk
(1) A 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.
(2) Görögország biztosítja, hogy e határozat végrehajtására az értesítés napjától számított négy hónapon belül sor kerül.
4. cikk
(1) Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Görögország benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:
a)
a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;
c)
azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Amíg az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére Görögország azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezett által már visszafizetett támogatásokról és kamatokról.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 13-án.