NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1259/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity pro dioxiny, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v řadě potravin.
(2)
Dioxiny spadají do skupiny 75 kongenerů polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů (PCDD) a 135 kongenerů polychlorovaných dibenzofuranů (PCDF), z nichž 17 je toxikologicky významných. Polychlorované bifenyly (PCB) představují skupinu 209 různých kongenerů, které lze podle toxikologických vlastností rozdělit do dvou skupin: 12 kongenerů má podobné toxikologické vlastnosti jako dioxiny, a jsou proto často označovány jako „PCB s dioxinovým efektem“. Ostatní polychlorované bifenyly nevykazují podobnou toxicitu jako dioxiny a mají odlišný toxikologický profil, a označují se tedy jako „PCB bez dioxinového efektu“.
(3)
Každý kongener dioxinů nebo PCB s dioxinovým efektem vykazuje odlišnou míru toxicity. Aby bylo možné provést součet toxicity těchto různých kongenerů, byl zaveden pojem faktorů toxické ekvivalence (TEF), který má usnadnit hodnocení rizik a kontrolu dodržování právních předpisů. Analytické výsledky týkající se všech jednotlivých toxikologicky významných kongenerů ze skupiny dioxinů, a PCB s dioxinovým efektem se tudíž vyjadřují pomocí kvantifikovatelné veličiny, jíž je toxický ekvivalent TCDD (TEQ).
(4)
Světová zdravotnická organizace (WHO) pořádala ve dnech 28.-30. června 2005 odborný seminář týkající se hodnot TEF, které schválila v roce 1998. Byla změněna řada hodnot TEF, zejména pak pro PCB, oktachlorované kongenery a pentachlorované furany. Údaje o účincích nových hodnot TEF a nedávném výskytu jsou shromážděny ve vědecké zprávě Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) nazvané Výsledky monitorování hodnot dioxinů v potravinách a krmivech (Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed) (3). Proto je vhodné přezkoumat maximální limity PCB s přihlédnutím k těmto novým údajům.
(5)
Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při úřadu EFSA přijala na žádost Komise stanovisko týkající se přítomnosti PCB bez dioxinového efektu v krmivech a potravinách (4).
(6)
Suma šesti indikátorových PCB (PCB 28, 52, 101, 138, 153 a 180) zahrnuje přibližně polovinu celkového množství PCB bez dioxinového efektu přítomných v krmivech a potravinách. Tato suma se považuje za vhodný ukazatel výskytu PCB bez dioxinového efektu a expozice člověka těmto PCB, a měla by proto být stanovena jakožto maximální limit.
(7)
Maximální limity byly stanoveny s přihlédnutím k údajům o nedávném výskytu, které jsou shromážděny ve vědecké zprávě EFSA nazvané Výsledky monitorování PCB bez dioxinového efektu v potravinách a krmivech (Results of the monitoring of non dioxin-like PCBs in food and feed) (5). Přestože je možné dosáhnout nižších mezí kvantifikace, lze zaznamenat, že velká řada laboratoří používá mez kvantifikace 1 μg/kg tuku nebo dokonce 2 μg/kg tuku. Vyjádření analytického výsledku jako horní mez koncentrace by v některých případech vedlo k hodnotě blížící se maximálnímu limitu, pokud by byly stanoveny velmi přísné maximální limity, a to i tehdy, když by nebyly kvantifikovány žádné PCB. Bylo také konstatováno, že u některých kategorií potravin nebyly údaje dosti rozsáhlé. Proto by bylo namístě maximální limity po uplynutí tří let přezkoumat na základě rozsáhlejší databáze vytvořené s pomocí analytické metody, která bude dostatečně citlivá pro kvantifikaci nízkých hodnot.
(8)
Finsko a Švédsko získaly odchylku pro uvádění na trh ryb pocházejících z oblasti Baltského moře a určených ke spotřebě na území uvedených států, jejichž obsah dioxinů je vyšší než maximální limity stanovené pro dioxiny a sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v rybách. Uvedené členské státy splnily podmínky týkající se informování spotřebitelů o stravovacích doporučeních. Každoročně Komisi oznamují výsledky monitorování hodnot dioxinů v rybách z oblasti Baltského moře a opatření přijatá ke snížení expozice člověka dioxinům z oblasti Baltského moře.
(9)
Na základě výsledků monitorování hodnot dioxinů a PCB s dioxinovým efektem, které provádí Finsko a Švédsko, by měla být udělená odchylka omezena na určité druhy ryb. Vzhledem k přetrvávající přítomnosti dioxinů a PCB v životním prostředí, a tudíž i v rybách, je žádoucí udělit tuto odchylku bez časového omezení.
(10)
V případě uloveného volně žijícího lososa obecného požádalo Lotyšsko o podobnou odchylku, jaká byla udělena Finsku a Švédsku. Za tímto účelem Lotyšsko prokázalo, že expozice člověka dioxinům a PCB s dioxinovým efektem na jeho území není vyšší než nejvyšší průměrná míra v kterémkoli jiném členském státě a že zde existuje systém zajišťující plnou informovanost spotřebitelů o stravovacích doporučeních týkajících se omezení konzumace ryb z oblasti Baltského moře určitými ohroženými skupinami populace s cílem vyhnout se možnému zdravotnímu riziku. Dále by mělo být prováděno monitorování hodnot dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v rybách z oblasti Baltského moře a o jeho výsledcích, jakož i o opatřeních přijatých ke snížení expozice člověka dioxinům a PCB s dioxinovým efektem z ryb pocházejících z oblasti Baltského moře by měla být informována Komise. Byla zavedena nezbytná opatření zajišťující, aby ryby a rybí produkty, jež nesplňují maximální limity EU pro PCB, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech.
(11)
Vzhledem k tomu, že vzorec kontaminace PCB bez dioxinového efektu v rybách z oblasti Baltského moře vykazuje podobné rysy jako kontaminace dioxiny a PCB s dioxinovým efektem a že PCB bez dioxinového efektu jsou rovněž velmi perzistentní v životním prostředí, je žádoucí udělit podobnou odchylku týkající se přítomnosti PCB bez dioxinového efektu jako pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v rybách z oblasti Baltského moře.
(12)
Úřad EFSA byl požádán o vydání vědeckého stanoviska ohledně přítomnosti dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v játrech ovcí a jelenovitých a ohledně vhodnosti stanovení maximálních limitů pro dioxiny a PCB v játrech a produktech z nich vyrobených, které budou vztaženy spíše na celý produkt než na tuk, jak je tomu v současnosti. Ustanovení týkající se jater a produktů z nich vyrobených by proto měla být přezkoumána, zvláště pak ustanovení týkající se jater ovcí a jelenovitých, poté, co bude k dispozici stanovisko EFSA. Do té doby je záhodno stanovit maximální limit pro dioxiny a PCB vztažený na tuk.
(13)
Na potraviny obsahující méně než 1 % tuku se až doposud maximální limit pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem nevztahoval, jelikož k expozici člověka obecně přispívají v zanedbatelné míře. Vyskytly se však případy potravin obsahujících méně než 1 % tuku, avšak s velmi vysokým obsahem dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v tuku. Proto je žádoucí na tyto potraviny uplatnit maximální limit, avšak vztažený na celý produkt. Vzhledem k tomu, že maximální limit se u některých potravin s nízkým obsahem tuku stanovuje vztažením na celý produkt, je namístě použít u potravin obsahujících méně než 2 % tuku maximální limit stanovený vztažením na celý produkt.
(14)
S ohledem na údaje z monitorování dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách pro kojence a malé děti je žádoucí stanovit zvláštní nižší maximální limity pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v potravinách určených pro kojence a malé děti. Německý spolkový institut pro hodnocení rizik předložil úřadu EFSA zvláštní žádost o posouzení rizik, které pro kojence a malé děti představuje přítomnost dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách pro kojence a malé děti. Proto by poté, co bude stanovisko EFSA k dispozici, měla být ustanovení týkající se potravin pro kojence a malé děti přezkoumána.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 7 se mění takto:
a)
Nadpis „Dočasné odchylky“ se nahrazuje nadpisem „Odchylky“.
b)
Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Odchylně od ustanovení článku 1 mohou Finsko, Švédsko a Lotyšsko udělovat povolení uvádět na vlastní trh uloveného volně žijícího lososa obecného (Salmo salar) a produkty z něj, pocházející z oblasti Baltského moře a určené ke spotřebě na jejich území, s obsahem dioxinů a/nebo PCB s dioxinovým efektem a/nebo PCB bez dioxinového efektu vyšším než maximální limity stanovené v bodě 5.3 přílohy za předpokladu, že existuje systém zajišťující plnou informovanost spotřebitelů o stravovacích doporučeních týkajících se omezení konzumace uloveného volně žijícího lososa obecného z oblasti Baltského moře a produktů z něj určitými ohroženými skupinami populace s cílem vyhnout se možnému zdravotnímu riziku.
Finsko, Švédsko a Lotyšsko budou nadále provádět nezbytná opatření, která zajistí, aby ulovený volně žijící losos obecný a produkty z něj, které nejsou v souladu s bodem 5.3 přílohy, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech.
Finsko, Švédsko a Lotyšsko podají každoročně Komisi zprávu o opatřeních přijatých k účinnému informování určitých ohrožených skupin populace o stravovacích doporučeních a k zajištění toho, aby ulovený volně žijící losos obecný a produkty z něj, které nesplňují maximální limity, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech. Doloží také účinnost těchto opatření.“
c)
Doplňuje se nový odstavec 5, který zní:
„5. Odchylně od ustanovení článku 1 mohou Finsko a Švédsko udělovat povolení uvádět na vlastní trh uloveného volně žijícího sledě obecného přesahujícího 17 cm (Clupea harengus), uloveného volně žijícího sivena (Salvelinus spp.), ulovenou volně žijící mihuli říční (Lampetra fluviatilis) a uloveného volně žijícího pstruha obecného (Salmo trutta) a produkty z nich, pocházející z oblasti Baltského moře a určené ke spotřebě na jejich území, s obsahem dioxinů a/nebo PCB s dioxinovým efektem a/nebo PCB bez dioxinového efektu vyšším než maximální limity stanovené v bodě 5.3 přílohy za předpokladu, že existuje systém zajišťující plnou informovanost spotřebitelů o stravovacích doporučeních týkajících se omezení konzumace uloveného volně žijícího sledě obecného přesahujícího 17 cm, uloveného volně žijícího sivena, ulovené volně žijící mihule říční a uloveného volně žijícího pstruha obecného z oblasti Baltského moře a produktů z nich určitými ohroženými skupinami populace s cílem vyhnout se možnému zdravotnímu riziku.
Finsko a Švédsko budou nadále provádět nezbytná opatření, která zajistí, aby ulovený volně žijící sleď obecný přesahující 17 cm, ulovený volně žijící siven, ulovená volně žijící mihule říční a ulovený volně žijící pstruh obecný a produkty z nich, které nejsou v souladu s bodem 5.3 přílohy, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech.
Finsko a Švédsko podají každoročně Komisi zprávu o opatřeních přijatých k účinnému informování určitých ohrožených skupin populace o stravovacích doporučeních a k zajištění toho, aby ryby a rybí produkty, které nesplňují maximální limity, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech. Doloží také účinnost těchto opatření.“
2)
Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
A BIZOTTSÁG 1259/2011/EU RENDELETE
(2011. december 2.)
az élelmiszerekben a dioxinok, dioxinszerű PCB-k és a nem dioxinszerű PCB-k felső határértékei tekintetében az 1881/2006/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az egyes élelmiszerekben található dioxinok és dioxinszerű PCB-k felső határértékeit.
(2)
A dioxinok egy 75 poliklórozott dibenzo-p-dioxin (PCDD) és 135 poliklórozott dibenzo-furán (PCDF) rokonvegyületből álló csoporthoz tartoznak, amelynek tagjai közül 17 jelent toxikológiai veszélyt. A poliklórozott bifenilek (PCB-k) egy 209 különböző rokonvegyületből álló csoportot alkotnak, amely toxikológiai jellemzői alapján két alcsoportra osztható: 12 rokonvegyület a dioxinokhoz hasonló toxikológiai jellemzőket mutat, ezért ezeket gyakran „dioxinszerű PCB”-knek (DL-PCB-knek) nevezik. A többi PCB toxicitása nem hasonlít a dioxinokéhoz, hanem más toxikológiai jellemzőik vannak, ezért „nem dioxinszerű PCB-knek” (NDL-PCB-knek) nevezik őket.
(3)
A dioxinok és a DL-PCB-k minden egyes rokonvegyülete különböző szintű toxicitást mutat. Ahhoz, hogy ezeknek a különböző vegyületeknek a toxicitása összegezhető legyen, a kockázatfelmérés és a hatósági ellenőrzés megkönnyítése érdekében bevezették a toxicitási egyenérték-tényező (TEF) fogalmát. Ennek eredményeként az egyes, toxikológiai veszélyt jelentő dioxin- és dioxinszerű PCB-rokonvegyületekre vonatkozó valamennyi vizsgálati eredményt egy számszerűsíthető egységben, a TCDD toxicitási egyenértékben (TEQ-ben) fejezik ki.
(4)
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2005. június 28-30-án szakértői munkaértekezletet tartott a TEF-értékekről, amelyeket a WHO 1998-ban állapított meg. Jó néhány TEF-érték, pl. a PCB-k, az oktaklór-vegyületek és a pentaklór-furánok értékei megváltoztak. Az új TEF-értékek hatásáról szóló adatokat és a legújabb előfordulási adatokat az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) „Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed” (Az élelmiszerek és takarmányok dioxintartalmára vonatkozó monitoring eredményei) című tudományos jelentésében (3) gyűjtötték össze. A PCB-k felső határértékeit ezért helyénvaló az új értékek figyelembevételével felülvizsgálni.
(5)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete a Bizottság kérésére véleményt fogadott el az élelmiszerekben és a takarmányokban előforduló NDL-PCB-kről (4).
(6)
A takarmányokban és az élelmiszerekben előforduló összes NDL-PCB mennyiségének kb. felét hat marker vagy indikátor PCB (28, 52, 101, 138, 153 és 180) teszi ki. Ezek együttes mennyisége az előfordulás és a humán expozíció tekintetében megfelelő markernek tekinthető, ezért ezt kell megtenni felső határértéknek.
(7)
A felső határértékek az EFSA „Results of the monitoring of non dioxin-like PCBs in food and feed” (Az élelmiszerekben és a takarmányokban előforduló nem dioxinszerű PCB-k monitoringjának eredményei) című tudományos jelentésében (5) összeállított, legfrissebb előfordulási adatok figyelembevételével kerültek megállapításra. Noha a mennyiségi meghatározás tekintetében alacsonyabb határértékeket (limit of quantification, LOQ) is el lehet érni, megállapítható, hogy a mennyiségi meghatározásnak a laboratóriumok nagy része által elért alsó határa 1 μg/kg zsír vagy akár 2 μg/kg zsír. Ha nagyon szigorú felső határértékek kerülnének megállapításra, akkor a vizsgálati eredmény felső határos értékként való kifejezése néhány esetben a felső határértékhez közeli szintet eredményezne, még ha PCB-ket nem is lehetett mennyiségileg meghatározni. Az is megállapítást nyert, hogy bizonyos élelmiszerkategóriákra nem volt túl sok adat. Helyénvaló lenne ezért a felső határértékeket három év múlva felülvizsgálni egy olyan, több adatot tartalmazó adatbázis alapján, amelyet a kis anyagmennyiségek meghatározásához kellően érzékeny vizsgálati módszerrel hoznak létre.
(8)
Finnország és Svédország engedélyt kapott eltérésre, amely szerint forgalomba hozhatnak a Balti-térségből származó, a területükön történő fogyasztásra szánt olyan halat, amely dioxinszintje magasabb, mint a halakban előforduló dioxinokra, illetve a dioxinokra és a DL-PCB-kre együttesen megállapított felső határértékek. A két tagállam teljesítette a fogyasztók étrendi ajánlásokról való tájékoztatására vonatkozó feltételeket. Minden évben közlik a Bizottsággal a Balti-térségből származó halakban található dioxin-szintek ellenőrzésének eredményét, és jelentést tesznek a Balti-térségből származó dioxinokkal szembeni humán expozíció csökkentésére hozott intézkedésekről.
(9)
A Finnország és Svédország által elvégzett, a dioxinok és a DL-PCB-k szintjének ellenőrzésekor született eredmények alapján az engedélyezett eltérés bizonyos halfajokra korlátozható. Mivel a dioxinok és a PCB-k tartósan jelen vannak a környezetben és így a halakban is, helyénvaló ezt az eltérést határozatlan időre engedélyezni.
(10)
A kifogott vadon élő lazacra Lettország ahhoz hasonló eltérésért folyamodott, mint amelyet Finnország és Svédország kapott. Ennek érdekében Lettország bebizonyította, hogy területén a dioxinoknak és a DL-PCB-knek való humán expozíció nem magasabb, mint bármely tagállamban a legmagasabb átlagos szint, és megfelelően működő rendszerük van annak biztosítására, hogy a fogyasztókat teljeskörűen tájékoztassák arról, hogy az esetleges egészségügyi kockázatok elkerülése érdekében a lakosság meghatározott veszélyeztetett csoportjainak étrendjükben ajánlott korlátozniuk a Balti-térségből származó halaknak fogyasztását. Ezen felül nyomon kell követniük a Balti-térségből származó halakban található dioxinok és DL-PCB-k szintjét, és évente jelentést kell róla tenniük a Bizottságnak, valamint jelentést kell benyújtaniuk a Balti-térségből származó halakkal az emberi szervezetbe bevitt dioxinok és DL-PCB-k csökkentésére meghozott intézkedésekről és eredményekről. Lettország végrehajtotta a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a PCB-kre vonatkozó uniós felső határértékeknek nem megfelelő halakat és haltermékeket más tagállamokban ne forgalmazzák.
(11)
Mivel a Balti-térségből származó halak NDL-PCB-kkel való szennyezettsége a dioxinokkal és DL-PCB-kkel való szennyezettséghez hasonló, és mivel az NDL-PCB-k is igen tartósan jelen vannak a környezetben, helyénvaló hasonló eltérést engedélyezni az NDL-PCB-k jelenlétére is, mint amilyet a Balti-térségből származó dioxinok és DL-PCB-k előfordulására engedélyeztek.
(12)
Az EFSA felkérést kapott arra, hogy nyilvánítson tudományos véleményt a juh- és szarvasmájban előforduló dioxinok és dioxinszerű PCB-k jelenlétéről, és arról, hogy helyénvaló-e a májban és a belőle származó termékekben előforduló dioxinra és PCB-kre a jelenlegi, zsírhoz viszonyított helyett termékre vonatkoztatott felső határértékeket megállapítani. Ezért amint rendelkezésre áll az EFSA véleménye, a májról és a belőle készült termékekről szóló rendelkezéseket felül kell vizsgálni, különös tekintettel a juh- és szarvasmájra vonatkozó rendelkezésekre. Addig is helyénvaló a dioxinok és PCB-k felső határértékét zsírhoz viszonyítva megállapítani.
(13)
Az 1 %-nál kevesebb zsírt tartalmazó élelmiszerekre eddig nem vonatkozott a dioxinok és a DL-PCB-k felső határértéke, mert ezek az élelmiszerek általában csak kis mértékben járulnak hozzá a humán expozícióhoz. Előfordulnak azonban olyan esetek, amikor az élelmiszer kevesebb, mint 1 % zsírt tartalmaz, de a zsír dioxin- és DL-PCB-szintje nagyon magas. Helyénvaló ezért az ilyen élelmiszerekre a felső határértéket termékre viszonyítva alkalmazni. Figyelembe véve, hogy bizonyos kis zsírtartalmú élelmiszerekre a felső határérték termékre vonatkoztatva van meghatározva, helyénvaló a 2 %-nál kevesebb zsírt tartalmazó élelmiszerekre termékre vonatkoztatva meghatározott felső határértéket alkalmazni.
(14)
A csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben előforduló dioxinok és DL-PCB-k ellenőrzési adatainak fényében helyénvaló a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben előforduló dioxin- és dioxinszerű PCB-kre konkrét alacsonyabb felső határértékeket megállapítani. A Német Szövetségi Kockázatbecslő Intézet azzal a konkrét kéréssel fordult az EFSÁ-hoz, hogy értékelje a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben előforduló dioxinok és dioxinszerű PCB-k előfordulásának a csecsemőkre és kisgyermekekre jelentett kockázatát. Ezért amint az EFSA véleménye rendelkezésre áll, a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekről szóló rendelkezéseket felül kell vizsgálni.
(15)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1881/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 7. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az „Ideiglenes eltérések” cím helyébe „Eltérések” lép.
b)
A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(4) Az 1. cikktől eltérve, Finnország, Svédország és Lettország engedélyezheti a melléklet 5.3. pontja alatt dioxinokra és/vagy dioxinszerű PCB-kre és/vagy nem dioxinszerű PCB-kre meghatározott határértékeknél magasabb értékeket mutató, a Balti-térségből származó és a területükön fogyasztásra szánt, kifogott vadon élő lazac (Salmo salar) és a belőle készült termékek saját piacukon való forgalomba hozatalát, feltéve, hogy rendelkeznek olyan rendszerrel, amely biztosítja, hogy a fogyasztókat teljeskörűen tájékoztassák arról, hogy az esetleges egészségügyi kockázatok elkerülése érdekében a lakosság meghatározott veszélyeztetett csoportjainak étrendjükben ajánlott korlátozniuk a Balti-térségből származó, kifogott vadon élő lazac és a belőle készült termékek fogyasztását.
Finnország, Svédország és Lettország továbbra is végrehajtja a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a melléklet 5.3. pontjának nem megfelelő, kifogott vadon élő lazacot és a belőle készült termékeket ne forgalmazzák más tagállamokban.
Finnország, Svédország és Lettország minden évben jelentést tesz a Bizottságnak arról, hogy milyen intézkedéseket hozott a lakosság meghatározott veszélyeztetett csoportjainak az étrendi ajánlásokról való eredményes tájékoztatása, valamint annak érdekében, hogy a felső határértékeknek nem megfelelő, kifogott vadon élő lazacot és a belőle készült termékeket más tagállamokban ne hozzák forgalomba. Ezenkívül az intézkedések eredményességét bizonyítékokkal igazolják.”
c)
A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az 1. cikktől eltérve, Finnország és Svédország engedélyezheti a melléklet 5.3. pontja alatt dioxinokra és/vagy dioxinszerű PCB-kre és/vagy nem dioxinszerű PCB-kre meghatározott határértékeknél magasabb értékeket mutató, a Balti-térségből származó és a területükön fogyasztásra szánt, kifogott vadon élő, 17 cm-nél nagyobb hering (Clupea harengus), kifogott vadon élő szaiblingfajok (Salvelinus spp.), kifogott vadon élő folyami ingola (Lampetra fluviatilis), kifogott vadon élő tengeri pisztráng (Salmo trutta) és a belőlük készült termékek saját piacukon való forgalomba hozatalát, feltéve, hogy rendelkeznek olyan rendszerrel, amely biztosítja, hogy a fogyasztókat teljeskörűen tájékoztassák arról, hogy az esetleges egészségügyi kockázatok elkerülése érdekében a lakosság meghatározott veszélyeztetett csoportjainak étrendjükben ajánlott korlátozniuk a Balti-térségből származó, kifogott vadon élő 17 cm-nél nagyobb hering, kifogott vadon élő szaiblingfajok, kifogott vadon élő folyami ingola, kifogott vadon élő tengeri pisztráng és a belőlük készült termékek fogyasztását.
Finnország és Svédország továbbra is végrehajtja a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a melléklet 5.3. pontjának nem megfelelő, kifogott vadon élő, 17 cm-nél nagyobb heringet, kifogott vadon élő szaiblingfajokat, kifogott vadon élő folyami ingolát, kifogott vadon élő tengeri pisztrángot és a belőle készült termékeket ne forgalmazzák más tagállamokban.
Finnország és Svédország minden évben jelentést tesz a Bizottságnak arról, hogy milyen intézkedéseket hozott a lakosság meghatározott veszélyeztetett csoportjainak az étrendi ajánlásokról való eredményes tájékoztatása, valamint annak érdekében, hogy a felső határértékeknek nem megfelelő halat és a belőle készült termékeket más tagállamokban ne hozzák forgalomba. Ezenkívül az intézkedések eredményességé bizonyítékokkal igazolják.”
2.
A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 2-án.