ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 26. července 2010
o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost
(2010/427/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 27 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na souhlas Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Účelem tohoto rozhodnutí je stanovit organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“), funkčně nezávislé instituce Unie pod vedením vysokého představitele zřízené podle čl. 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) ve znění Lisabonské smlouvy. Toto rozhodnutí a zejména odkaz na pojem „vysoký představitel“ budou vykládány v souladu s jednotlivými úkoly vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku podle článku 18 Smlouvy o EU.
(2)
V souladu s čl. 21 odst. 3 druhým pododstavcem Smlouvy o EU bude Unie dbát na soudržnost mezi jednotlivými oblastmi své vnější činnosti a mezi těmito oblastmi a svými ostatními politikami. Rada a Komise, jimž bude nápomocen vysoký představitel, budou tuto soudržnost zajišťovat a za tímto účelem spolupracovat.
(3)
ESVČ bude vysokému představiteli, který je zároveň místopředsedou Komise a předsedou Rady pro zahraniční věci, poskytovat podporu při plnění jeho pověření k vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie a k zajišťování soudržnosti vnější činnosti Unie, jak je uvedeno zejména v článcích 18 a 27 Smlouvy o EU. ESVČ bude podporovat vysokého představitele při jeho působení jako předsedy Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady. ESVČ bude vysokého představitele rovněž podporovat při jeho působení jako místopředsedy Komise pověřeného úkoly, které Komisi příslušejí v oblasti vnějších vztahů, a při koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.
(4)
ESVČ by měla v rámci svého příspěvku k programům vnější spolupráce Unie usilovat o zajištění toho, aby tyto programy plnily cíle vnější činnosti podle článku 21 Smlouvy o EU, a zejména odst. 2 písm. d) uvedeného článku, a aby dodržovaly cíle rozvojové politiky Unie v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). V této souvislosti by ESVČ měla rovněž prosazovat plnění cílů Evropského konsensu o rozvoji (1) a Evropského konsensu o humanitární pomoci (2).
(5)
Jak vyplývá z Lisabonské smlouvy, ESVČ musí být provozuschopná co nejdříve po vstupu uvedené smlouvy v platnost, aby bylo možné provádět její ustanovení.
(6)
Evropský parlament bude plně zastávat svou úlohu v oblasti vnější činnosti Unie, včetně svých funkcí politické kontroly, jak stanoví čl. 14 odst. 1 Smlouvy o EU, jakož i v legislativních a rozpočtových záležitostech, jak je stanoveno ve Smlouvách. V souladu s článkem 36 Smlouvy o EU bude vysoký představitel také pravidelně konzultovat Evropský parlament ohledně hlavních hledisek a základních voleb společné zahraniční a bezpečnostní politiky a zajistí, aby názory Evropského parlamentu byly náležitě brány v úvahu. ESVČ bude vysokému představiteli v tomto ohledu nápomocna. Je třeba přijmout zvláštní opatření v souvislosti s přístupem členů Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům a informacím v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Do přijetí těchto opatření se použijí stávající ustanovení interinstitucionální dohody ze dne 20. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem a Radou o přístupu Evropského parlamentu k citlivým informacím Rady v oblasti bezpečnostní a obranné politiky (3).
(7)
Vysoký představitel nebo jeho zástupce by měli plnit povinnosti stanovené ve zřizovacích aktech Evropské obranné agentury (4), Satelitního střediska Evropské unie (5), Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti (6) a Evropské bezpečnostní a obranné školy (7). ESVČ by měla těmto subjektům poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady.
(8)
Je třeba přijmout ustanovení týkající se zaměstnanců ESVČ a jejich náboru, pokud jsou nezbytná pro stanovení organizace a fungování ESVČ. Zároveň je třeba v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování EU přijmout nezbytné změny služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (8) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“), aniž je dotčen článek 298 Smlouvy o fungování EU. Pokud jde o záležitosti týkající se jejích zaměstnanců, měla by být ESVČ chápána jako orgán ve smyslu služebního řádu a pracovního řádu. Vysoký představitel bude orgánem oprávněným ke jmenování v případě jak úředníků, pro něž platí služební řád, tak i zaměstnanců, pro něž platí pracovní řád. Počet úředníků a zaměstnanců ESVČ bude každý rok stanoven v rámci rozpočtového procesu a bude zohledněn v plánu pracovních míst.
(9)
Zaměstnanci ESVČ by měli plnit své povinnosti a jednat výhradně v zájmu Unie.
(10)
Nábor zaměstnanců by měl probíhat na základě kvalit a při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení žen a mužů. Mezi zaměstnanci ESVČ by měli být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum stanovený na rok 2013 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy.
(11)
V souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU budou ESVČ tvořit úředníci generálního sekretariátu Rady, úředníci Komise, jakož i personál vyslaný z diplomatických služeb členských států. Za tímto účelem se příslušné oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise převedou pod ESVČ spolu s úředníky a dočasnými zaměstnanci, kteří zastávají místa v těchto odděleních nebo v souvislosti s těmito funkcemi. Do 1. července 2013 bude ESVČ provádět nábor zaměstnanců výhradně z řad úředníků generálního sekretariátu Rady a Komise, jakož i zaměstnanců diplomatických služeb členských států. Po tomto dni by měli mít možnost ucházet se o volná místa v ESVČ všichni úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie.
(12)
ESVČ může ve zvláštních případech využít specializovaných vyslaných odborníků členských států (dále jen „vyslaní odborníci“), kteří budou podléhat pravomoci vysokého představitele. Vyslaní odborníci na místech v ESVČ nebudou započítáváni do jedné třetiny personálu, který by měl být tvořen zaměstnanci z členských států, poté co ESVČ dosáhne plného početního stavu. Jejich převedení při zřizování ESVČ nebude automatické a bude provedeno se souhlasem orgánů jejich členského státu původu. Dnem skončení platnosti smlouvy vyslaného odborníka převedeného pod ESVČ podle článku 7 se daná funkce změní na místo pro dočasného zaměstnance v případech, kdy funkce vykonávaná vyslaným odborníkem odpovídá funkci běžně vykonávané zaměstnanci funkční skupiny AD, je-li nezbytné místo k dispozici v plánu pracovních míst.
(13)
Komise a ESVČ se dohodnou na podmínkách vydávání pokynů Komise delegacím. Tyto podmínky by měly zejména stanovit, že vydá-li Komise delegaci pokyn, poskytne současně jeho kopii vedoucímu delegace a ústředí ESVČ.
(14)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9) (dále jen „finanční nařízení“), by mělo být upraveno tak, aby ESVČ byla uvedena v jeho článku 1 a v rozpočtu Unie jí byl vyhrazen zvláštní oddíl. V souladu s platnými pravidly bude, stejně jako v případě jiných orgánů, část výroční zprávy Účetního dvora vyhrazena i ESVČ, která na zprávu vždy vypracuje odpověď. Na ESVČ se budou vztahovat postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. Vysoký představitel poskytne Evropskému parlamentu veškerou podporu nezbytnou k výkonu pravomoci, kterou Evropský parlament disponuje jako orgán udělující absolutorium. Za plnění provozního rozpočtu bude v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU odpovědná Komise. Rozhodnutí mající finanční dopad budou zejména v souladu s povinnostmi stanovenými v hlavě IV finančního nařízení, zvláště v článcích 64 až 68 o odpovědnosti účastníků finančních operací a v článku 75 o výdajových operacích.
(15)
Zřízení Evropské služby pro vnější činnost by se mělo řídit zásadou efektivnosti nákladů, jejímž cílem je rozpočtová neutralita. Za tímto účelem se budou muset uplatnit přechodná opatření a postupně budovat kapacita. Je třeba zabránit zbytečnému zdvojování úkolů, funkcí a zdrojů s dalšími strukturami. Měly by se využít všechny příležitosti k racionalizaci.
Rovněž bude zapotřebí řady dalších míst pro dočasné zaměstnance z členských států, přičemž tato místa budou muset být financována v rámci stávajícího víceletého finančního rámce.
(16)
Pro činnosti ESVČ a její zaměstnance by měla být stanovena pravidla v oblasti bezpečnosti, ochrany utajovaných informací a transparentnosti.
(17)
Připomíná se, že se na ESVČ, její úředníky a ostatní zaměstnance, kterých se týká služební nebo pracovní řád, bude vztahovat Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
(18)
Evropská unie a Evropské společenství pro atomovou energii mají i nadále jeden institucionální rámec. Je proto nezbytně nutné zajistit soudržnost v oblasti jejich vnějších vztahů a umožnit delegacím Unie zastupování Evropského společenství pro atomovou energii ve třetích zemích a mezinárodních organizacích.
(19)
Vysoký představitel by měl do konce první poloviny roku 2013 provést přezkum organizace a fungování ESVČ, jenž bude případně doplněn o návrhy na revizi tohoto rozhodnutí. Tato revize by měla být přijata nejpozději na počátku roku 2014,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Povaha a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se stanoví organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“).
2. ESVČ má sídlo v Bruselu, je funkčně nezávislou institucí Evropské unie oddělenou od generálního sekretariátu Rady a Komise a má právní způsobilost nezbytnou pro plnění svých úkolů a dosahování stanovených cílů.
3. ESVČ vede vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
4. ESVČ sestává z ústředí a z delegací Unie ve třetích zemích a při mezinárodních organizacích.
Článek 2
Úkoly
1. ESVČ poskytuje vysokému představiteli podporu při plnění jeho úkolů, jež vyplývají zejména z článků 18 a 27 Smlouvy o EU:
-
při plnění jeho úkolu vést společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie, včetně společné bezpečnostní a obranné politiky, přispívat svými návrhy k vytváření této politiky, kterou provádí jako zmocněnec Rady, a zajišťovat soudržnost vnější činnosti Unie,
-
při jeho působení jako předseda Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady,
-
při jeho působení jako místopředseda Komise pověřený úkoly, které Komisi příslušejí v oblasti vnějších vztahů, a při koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.
2. ESVČ je nápomocna předsedovi Evropské rady, předsedovi Komise a Komisi při výkonu jejich funkcí v oblasti vnějších vztahů.
Článek 3
Spolupráce
1. ESVČ podporuje diplomatické služby členských států, generální sekretariát Rady a útvary Komise a spolupracuje s nimi s cílem zajistit soudržnost mezi jednotlivými oblastmi vnější činnosti Unie a mezi těmito oblastmi a ostatními politikami Unie.
2. ESVČ a útvary Komise při výkonu svých příslušných funkcí vzájemně konzultují veškeré otázky související s vnější činností Unie, s výjimkou záležitostí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky. ESVČ se účastní přípravných prací a postupů souvisejících s akty, jež Komise v této oblasti připravuje.
Tento odstavec se použije v souladu s hlavou V kapitolou 1 Smlouvy o EU a s článkem 205 Smlouvy o fungování EU.
3. ESVČ může s příslušnými útvary generálního sekretariátu Rady, Komise nebo jiných úřadů nebo interinstitucionálních subjektů Unie uzavírat ujednání na úrovni útvarů.
4. ESVČ poskytuje ostatním orgánům a institucím Unie, zejména Evropskému parlamentu, náležitou podporu a vhodným způsobem s nimi spolupracuje. Rovněž může podle potřeby využívat podpory těchto orgánů a institucí, včetně agentur, a spolupráce s nimi. Interní auditor ESVČ bude spolupracovat s interním auditorem Komise, aby byla zajištěna soudržná politika auditu, a to se zvláštním zřetelem k odpovědnosti Komise za operační výdaje. Dále ESVČ v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 (10) spolupracuje s Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Zejména pak v souladu s požadavkem stanoveným v uvedeném nařízení neprodleně přijme rozhodnutí o podmínkách vedení vnitřního vyšetřování. Jak je v uvedeném nařízení stanoveno, členské státy, v souladu s vnitrostátními předpisy, a orgány poskytují zaměstnancům OLAF při plnění jejich úkolů nezbytnou pomoc.
Článek 4
Ústředí ESVČ
1. ESVČ řídí výkonný generální tajemník jednající pod vedením vysokého představitele. Výkonný generální tajemník přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného chodu ESVČ, včetně jejího správního a rozpočtového řízení. Zajišťuje účinnou koordinaci mezi jednotlivými odděleními ústředí i ve vztahu k delegacím Unie.
2. Výkonnému generálnímu tajemníkovi jsou nápomocni dva náměstci generálního tajemníka.
3. Ústředí ESVČ se člení na generální ředitelství.
a)
K těm zejména patří
-
několik generálních ředitelství zahrnujících zeměpisné sekce, jež pokrývají všechny země a regiony světa, a mnohostranné a tematické sekce. Tato oddělení v případě potřeby koordinují svou činnost s generálním sekretariátem Rady a s příslušnými útvary Komise,
-
generální ředitelství pro správní, personální, rozpočtové a bezpečnostní otázky a pro otázky komunikačních a informačních systémů, které svou činnost vykonává v rámci struktury ESVČ řízené výkonným generálním tajemníkem. Vysoký představitel v souladu s běžnými náborovými postupy jmenuje generálního ředitele pro rozpočet a správu, který vykonává svou činnost pod vedením vysokého představitele. Vysokému představiteli odpovídá za řízení správy a vnitřní rozpočtové řízení ESVČ. Dodržuje stejné rozpočtové linie a správní pravidla jako ty, jež jsou použitelné pro část oddílu III rozpočtu Unie spadající do okruhu 5 víceletého finančního rámce,
-
ředitelství pro řešení krizí a pro plánování, útvar schopnosti civilního plánování a provádění, Vojenský štáb Evropské unie a Situační středisko Evropské unie, pod přímým vedením a v rámci zodpovědnosti vysokého představitele, které jsou v souladu se Smlouvou vysokému představiteli nápomocny při vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, přičemž v souladu s článkem 40 Smlouvy o EU dbají ostatních pravomocí Unie.
Přitom musí být respektována specifika uvedených struktur, jakož i zvláštní povaha jejich úkolů, náboru a postavení jejich zaměstnanců.
Mezi všemi strukturami ESVČ musí být zajištěna plná koordinace.
b)
Ústředí ESVČ zahrnuje rovněž
-
oddělení pro plánování strategických politik,
-
právní oddělení pod správním vedením výkonného generálního tajemníka, které úzce spolupracuje s právními službami Rady a Komise,
-
oddělení pro interinstitucionální vztahy, informování a veřejnou diplomacii, vnitřní audit a inspekce a ochranu osobních údajů.
4. Vysoký představitel určí předsedy přípravných orgánů Rady, jimž předsedá zástupce vysokého představitele, včetně předsedy Politického a bezpečnostního výboru, v souladu s podmínkami uvedenými v příloze II rozhodnutí Rady 2009/908/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady (11).
5. V případě potřeby poskytují ESVČ a vysokému představiteli podporu generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise. Za tímto účelem mohou ESVČ, generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise uzavírat ujednání na úrovni útvarů.
Článek 5
Delegace Unie
1. Rozhodnutí o otevření nebo uzavření delegace přijímá vysoký představitel po dohodě s Radou a Komisí.
2. Každou delegaci Unie vede její vedoucí.
Vedoucí delegace je nadřízen všem zaměstnancům delegace bez ohledu na jejich postavení a řídí veškerou činnost delegace. Odpovídá vysokému představiteli za celkový chod delegace a za zajištění koordinace všech činností Unie.
Personál delegací zahrnuje pracovníky ESVČ, a pokud je to vhodné z hlediska provádění rozpočtu Unie a jejích politik, jež nespadají do pravomoci ESVČ, také pracovníky Komise.
3. Vedoucí delegace přijímá od vysokého představitele a ESVČ pokyny a odpovídá za jejich provedení.
Komise může v oblastech, v nichž vykonává pravomoci, které jí byly svěřeny Smlouvami, v souladu s čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování EU rovněž vydávat pokyny pro delegace, jež jsou prováděny v rámci celkové odpovědnosti vedoucího delegace.
4. Byl-li k tomu vedoucí delegace zmocněn Komisí, rozhoduje v souladu s finančním nařízením o využití provozních finančních prostředků souvisejících s projekty Unie v příslušné třetí zemi.
5. Provoz každé delegace pravidelně vyhodnocuje výkonný generální tajemník ESVČ; součástí hodnocení jsou finanční a správní audity. Výkonný generální tajemník ESVČ může k tomuto účelu požádat, aby mu byla nápomocna příslušná oddělení Komise. Vedle vnitřních opatření ESVČ vykonává v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 své pravomoci i OLAF, a to zejména přijímáním opatření proti podvodům.
6. Vysoký představitel uzavře s hostitelskou zemí, mezinárodní organizací nebo příslušnou třetí zemí nezbytná ujednání. Vysoký představitel přijme zejména opatření nezbytná k zajištění toho, aby hostitelské státy poskytly pro delegace Unie, jejich pracovníky a jejich majetek stejné výsady a imunity jako ty, jež jsou uvedeny ve Vídeňské úmluvě o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961.
7. Delegace Unie mají v rámci kontaktů s mezinárodními organizacemi nebo třetími zeměmi, u nichž jsou pověřeny, oprávnění provádět úkony na žádost jiných orgánů Unie, zejména Evropského parlamentu.
8. Vedoucí delegace má pravomoc zastupovat Unii v zemi, v níž je delegace pověřena, a to zejména při uzavírání smluv a účasti v soudních řízeních.
9. Delegace Unie úzce spolupracují a sdílejí informace s diplomatickými službami členských států.
10. V souladu s čl. 35 třetím pododstavcem Smlouvy o EU a na žádost členských států poskytují delegace Unie členským státům podporu v jejich diplomatických stycích a při poskytování konzulární ochrany občanům Unie ve třetích zemích, přičemž tato podpora je z hlediska zdrojů neutrální.
Článek 6
Personál
1. Tento článek, s výjimkou odstavce 3, se použije, aniž jsou dotčeny služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, včetně jejich změn provedených v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování EU za účelem jejich přizpůsobení potřebám ESVČ.
2. Personál ESVČ tvoří úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie, včetně zaměstnanců pocházejících z diplomatických služeb členských států, kteří jsou jmenováni jako dočasní zaměstnanci.
Na tyto zaměstnance se vztahuje služební řád a pracovní řád.
3. Je-li to nezbytné, může ESVČ ve zvláštních případech využít omezeného počtu specializovaných vyslaných odborníků.
Vysoký představitel přijme pravidla odpovídající pravidlům stanoveným v rozhodnutí Rady 2003/479/ES ze dne 16. června 2003 o pravidlech pro národní odborníky a vojenský personál přidělený do generálního sekretariátu Rady (12), podle kterých budou vyslaní odborníci přidělováni k ESVČ za účelem poskytnutí specializovaných odborných znalostí.
4. Zaměstnanci ESVČ plní své povinnosti a jednají výhradně v zájmu Unie. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 1 třetí odrážka, čl. 2 odst. 2 a čl. 5 odst. 3, nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace nebo osoby mimo ESVČ ani od jiného subjektu nebo osoby, než je vysoký představitel. V souladu s čl. 11 druhým pododstavcem služebního řádu nesmějí zaměstnanci ESVČ přijmout žádnou úplatu jakéhokoli druhu od zdroje mimo ESVČ.
5. Pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování na základě služebního řádu a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy na základě pracovního řádu vykonává vysoký představitel, který může tyto pravomoci přenést v rámci ESVČ.
6. Nábor zaměstnanců do ESVČ probíhá na základě kvalit při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení žen a mužů. Mezi zaměstnanci ESVČ musí být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum podle čl. 13 odst. 3 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy.
7. Úředníci Unie a dočasní zaměstnanci pocházející z diplomatických služeb členských států mají stejná práva a stejné povinnosti a je s nimi zacházeno stejným způsobem, zejména pokud jde o jejich způsobilost k výkonu všech funkcí za stejných podmínek. Pokud jde o přidělování úkolů ve všech oblastech činností a politik prováděných ESVČ, nerozlišuje se mezi dočasnými zaměstnanci pocházejícími z diplomatických služeb členských států a úředníky Unie. V souladu s finančním nařízením členské státy podporují Unii při uplatňování finanční odpovědnosti vůči dočasným zaměstnancům ESVČ pocházejícím z diplomatických služeb členských států, jež vyplývá z odpovědnosti podle článku 66 finančního nařízení.
8. Vysoký představitel stanoví postupy pro výběrová řízení pro nábor zaměstnanců ESVČ, která musí probíhat transparentním způsobem na základě kvalit jednotlivých uchazečů s cílem zajistit služby zaměstnanců s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti a zároveň zajistit odpovídající zeměpisnou rovnováhu a vyvážené zastoupení žen a mužů, potřebné významné zastoupení státních příslušníků ze všech členských států mezi zaměstnanci ESVČ. Náboru zaměstnanců na volná místa v ESVČ se účastní zástupci členských států, generálního sekretariátu Rady a Komise.
9. Po dosažení plného početního stavu ESVČ by zaměstnanci z členských států uvedení v odst. 2 prvním pododstavci měli představovat alespoň jednu třetinu všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD. Obdobně by stálí úředníci Unie měli představovat alespoň 60 % všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD, a to včetně zaměstnanců pocházejících z diplomatických služeb členských států, kteří se v souladu se služebním řádem stali úředníky Unie. Vysoký představitel každý rok předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o obsazení míst v ESVČ.
10. Vysoký představitel stanoví pravidla mobility s cílem zajistit vysokou úroveň pracovní mobility zaměstnanců ESVČ. Na zaměstnance uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. a) třetí odrážce se vztahují zvláštní podmínky. V zásadě všichni zaměstnanci ESVČ jsou pravidelně přidělováni k delegacím Unie. Vysoký představitel stanoví pro tento účel vhodná pravidla.
11. Každý členský stát v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy poskytne svým úředníkům, kteří se stali dočasnými zaměstnanci ESVČ, záruku okamžitého návratu na původní působiště po skončení jejich služby v ESVČ. V souladu s článkem 50b pracovního řádu nesmí délka této služby přesahovat osm let, s výjimkou případů, kdy je prodloužena za výjimečných okolností a v zájmu služby o nejvýše dva roky.
Úředníci Unie, kteří pracují v ESVČ, mají právo ucházet se o místo v orgánu, ve kterém byli původně zaměstnáni, za stejných podmínek jako interní uchazeči.
12. Budou přijata vhodná opatření s cílem poskytnout zaměstnancům ESVČ náležitou společnou odbornou přípravu, která bude vycházet zejména z existujících postupů a struktur na úrovni jednotlivých členských států i Unie. Vysoký představitel přijme za tímto účelem do jednoho roku od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost vhodná opatření.
Článek 7
Přechodná ustanovení týkající se personálu
1. Příslušná oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise, jejichž seznam je uveden v příloze, se převádějí pod ESVČ. Úředníci a dočasní zaměstnanci zastávající místa v odděleních nebo funkce, jež jsou uvedeny na seznamu v příloze, jsou převedeni pod ESVČ. Výše uvedené se vztahuje obdobně rovněž na smluvní a místní zaměstnance pracující v těchto odděleních a funkcích. Vyslaní odborníci, kteří pracují v těchto odděleních a funkcích, jsou se souhlasem orgánů členského státu původu rovněž převedeni pod ESVČ.
Tato převedení nabývají účinku dnem 1. ledna 2011.
Vysoký představitel přidělí v souladu se služebním řádem každému úředníkovi převedenému pod ESVČ místo v rámci jeho funkční skupiny, které odpovídá jeho třídě.
2. Nábor zaměstnanců na místa převedená pod ESVČ probíhající ke dni vstupu tohoto rozhodnutí v platnost je uskutečňován podle dosud platných postupů: je prováděn a dokončen pod vedením vysokého představitele a v souladu s oznámeními o volných místech a platnými pravidly podle služebního a pracovního řádu.
Článek 8
Rozpočet
1. Úkoly schvalující osoby pro oddíl souhrnného rozpočtu Evropské unie týkající se ESVČ jsou přenášeny v souladu s článkem 59 finančního nařízení. Vysoký představitel přijímá vnitřní pravidla pro řízení rozpočtových linií souvisejících se správou. Operační výdaje zůstávají zařazeny v oddíle rozpočtu, který se týká Komise.
2. ESVČ vykonává své pravomoci v souladu s finančním nařízením vztahujícím se na souhrnný rozpočet Evropské unie a v mezích prostředků, které jí byly přiděleny.
3. Při sestavování odhadů správních výdajů ESVČ konzultuje vysoký představitel komisaře příslušného pro rozvojovou politiku a komisaře příslušného pro politiku sousedství ohledně jejich působnosti.
4. V souladu s čl. 314 odst. 1 Smlouvy o fungování EU sestavuje ESVČ předběžný odhad svých výdajů na příští rozpočtový rok. Komise shrne tyto odhady do návrhu rozpočtu, jenž může obsahovat odlišné odhady. Komise může návrh rozpočtu měnit v souladu s čl. 314 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
5. V zájmu zajištění transparentnosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předloží Komise rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie pracovní dokument, který bude obsahovat komplexní přehled všech výdajů spojených s vnější činností Unie.
6. Na ESVČ se vztahují postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. ESVČ bude v této souvislosti plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupů týkajících se udělení absolutoria a v případě potřeby poskytne další nezbytné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.
Článek 9
Nástroje pro vnější činnost a programování v rámci vnější činnosti
1. Za řízení programů vnější spolupráce Unie odpovídá Komise, aniž jsou dotčeny úlohy Komise a ESVČ při programování podle následujících odstavců.
2. Vysoký představitel zajišťuje celkovou politickou koordinaci vnější činnosti Unie, její jednotnost, soudržnost a účinnost, zejména prostřednictvím těchto nástrojů vnější pomoci:
-
finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (13),
-
Evropského rozvojového fondu (14),
-
evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (15),
-
evropského nástroje sousedství a partnerství (16),
-
nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (17),
-
nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (18),
-
nástroje stability, pokud jde o pomoc stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1717/2006 (19).
3. ESVČ se zejména podílí na cyklu programování a řízení nástrojů uvedených v odstavci 2 na základě politických cílů, jež jsou v nich stanoveny. ESVČ odpovídá za přípravu následujících rozhodnutí Komise týkajících se strategických a víceletých opatření v rámci cyklu programování:
i)
vyčlenění prostředků pro jednotlivé země s cílem stanovit celkové finanční krytí pro každý region s ohledem na orientační rozdělení podle víceletého finančního rámce. V každém regionu bude určitá část finančních prostředků vyhrazena na regionální programy,
ii)
strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů,
iii)
celostátních a regionálních orientačních programů.
V souladu s článkem 3, a aniž je dotčen čl. 1 odst. 3, vysoký představitel a ESVČ spolupracují v průběhu celého cyklu programování, plánování a provádění nástrojů uvedených v odstavci 2 s příslušnými komisaři a útvary Komise. Veškeré návrhy rozhodnutí budou připravovány v souladu s postupy Komise a předloženy Komisi k přijetí.
4. Pokud jde o Evropský rozvojový fond a finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3, připraví společně příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře příslušného pro rozvojovou politiku, který je společně s vysokým představitelem předloží Komisi k přijetí.
Tematické programy, s výjimkou evropského nástroje pro demokracii a lidská práva, nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti a části nástroje stability uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, připraví příslušný útvar Komise pod vedením komisaře příslušného pro rozvojovou politiku a se souhlasem vysokého představitele a dalších příslušných komisařů je představí plénu Komise.
5. Pokud jde o evropský nástroj sousedství a partnerství, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3 výše, připraví společně příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře příslušného pro politiku sousedství, který je společně s vysokým představitelem předloží Komisi k přijetí.
6. Za činnosti prováděné v rámci rozpočtu společné zahraniční a bezpečnostní politiky, nástroje stability, s výjimkou části uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi a v oblasti komunikace a veřejné diplomacie, jakož i za činnost volebních pozorovatelských misí odpovídá vysoký představitel / ESVČ. Komise odpovídá za jejich finanční realizaci pod vedením vysokého představitele jako místopředsedy Komise. Útvar Komise příslušný pro tuto realizaci je umístěn v prostorách ESVČ.
Článek 10
Bezpečnost
1. Vysoký představitel rozhodne po konzultaci výboru uvedeného v bodě 3 oddílu I části II přílohy rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (20), o bezpečnostních pravidlech pro ESVČ a přijme veškerá vhodná opatření, aby zajistil, že ESVČ účinně řeší rizika hrozící jejím zaměstnancům, fyzickému majetku a informacím a že plní povinnost náležité péče v tomto ohledu. Tato pravidla se vztahují na všechny zaměstnance ESVČ a všechny zaměstnance delegací Unie, bez ohledu na jejich administrativní zařazení nebo institucionální původ.
2. Do přijetí rozhodnutí uvedeného v odstavci 1
-
uplatňuje ESVČ bezpečnostní opatření stanovená v příloze rozhodnutí 2001/264/ES, pokud jde o ochranu utajovaných informací,
-
uplatňuje ESVČ bezpečnostní předpisy stanovené v příslušné příloze jednacího řádu Komise (21), pokud jde o jiná hlediska bezpečnosti.
3. V rámci ESVČ se zřizuje oddělení pro bezpečnostní záležitosti, kterému jsou nápomocny příslušné služby členských států.
4. Vysoký představitel přijme veškerá opatření nezbytná k zavedení bezpečnostních pravidel v rámci ESVČ, zejména pokud jde o ochranu utajovaných informací a opatření pro případ nedodržení bezpečnostních pravidel zaměstnanci ESVČ. ESVČ za tímto účelem konzultuje bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady, příslušné útvary Komise a příslušné služby členských států.
Článek 11
Přístup k dokumentům, archivy a ochrana údajů
1. ESVČ uplatňuje pravidla stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (22). O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.
2. Organizaci archivů ESVČ zajišťuje její výkonný generální tajemník. Příslušné archivy oddělení převedených z generálního sekretariátu Rady a Komise jsou rovněž převedeny pod ESVČ.
3. ESVČ zajišťuje ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním jejich osobních údajů v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (23). O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.
Článek 12
Nemovitý majetek
1. Generální sekretariát Rady a příslušné útvary Komise přijmou veškerá nezbytná opatření k tomu, aby spolu s převedením podle článku 7 mohly být převedeny i budovy Rady a Komise nezbytné pro fungování ESVČ.
2. Vysoký představitel, případně spolu s generálním sekretariátem Rady a Komisí, rozhodne o podmínkách, za kterých bude nemovitý majetek dán k dispozici ústředí ESVČ a delegacím Unie.
Článek 13
Závěrečná a obecná ustanovení
1. Vysoký představitel, Rada, Komise a členské státy odpovídají za provádění tohoto rozhodnutí a za tímto účelem přijmou veškerá nezbytná opatření.
2. Vysoký představitel předloží Evropskému parlamentu, Radě a Komisi do konce roku 2011 zprávu o fungování ESVČ. Tato zpráva se bude zabývat zejména prováděním čl. 5 odst. 3 a 10 a článku 9.
3. Vysoký představitel do konce první poloviny roku 2013 provede přezkum organizace a fungování ESVČ, který se bude mimo jiné zabývat prováděním čl. 6 odst. 6, 8 a 11. V případě potřeby bude tento přezkum zahrnovat vhodné návrhy na revizi tohoto rozhodnutí. V tom případě Rada provede do začátku roku 2014 revizi tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU a s ohledem na uvedený přezkum.
4. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Ustanovení o finančním řízení a náboru zaměstnanců nabývají účinku až po přijetí nezbytných změn služebního řádu, pracovního řádu a finančního nařízení, jakož i opravného rozpočtu. V zájmu plynulého přechodu uzavřou vysoký představitel, generální sekretariát Rady a Komise potřebná ujednání a provedou konzultaci s členskými státy.
5. Do jednoho měsíce po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost předloží vysoký představitel Komisi odhad příjmů a výdajů ESVČ, včetně plánu pracovních míst, aby Komise mohla předložit návrh opravného rozpočtu.
6. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 26. července 2010.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2010. július 26.)
az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról
(2010/427/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 27. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Bizottság egyetértésére,
mivel:
(1)
E határozat célja, hogy megállapítsa az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szervezetét és működését, amely az Unió önállóan működő, a főképviselő irányítása alatt álló szerve, és amelyet az Európai Unióról szóló - a Lisszaboni Szerződéssel módosított - szerződés (EUSz.) 27. cikkének (3) bekezdése hozott létre. A határozatot és különösen a főképviselő szó használatát a főképviselőnek az EUSz. 18. cikkében foglalt különböző feladataival összhangban kell értelmezni.
(2)
Az EUSz. 21. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással, illetve az egyéb uniós politikákkal összhangban legyenek. A Tanács és a Bizottság - a főképviselő közreműködésével - felelősek ennek az összhangnak a biztosításáért és e célból együttműködnek egymással.
(3)
Az EKSZ támogatja a főképviselőt - aki egyben a Bizottság egyik alelnöke és a Külügyek Tanácsának elnöke is - az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) irányítására, valamint az EU külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében, elsősorban az EUSz. 18. és 27. cikkében foglaltaknak megfelelően. Az EKSZ támogatja a főképviselőt a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak sérelme nélkül. Az EKSZ támogatja továbbá a főképviselőt a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggő feladataiban és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül.
(4)
Az EKSZ az Unió külső együttműködési programjaihoz való hozzájárulása során annak biztosítására törekszik, hogy ezek a programok megfeleljenek az Unió külső tevékenységére vonatkozóan az EUSz. 21. cikkében kitűzött céloknak, különösen annak (2) bekezdése d) pontjának, valamint hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz). 208. cikkével összhangban tiszteletben tartsák az uniós fejlesztési politika célkitűzéseit. Ezzel összefüggésben az EKSZ elősegíti a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzus (1) és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus (2) célkitűzéseinek teljesülését is.
(5)
A Lisszaboni Szerződésből eredően - az abban foglalt rendelkezések végrehajtása érdekében - az EKSZ-nek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően mielőbb meg kell kezdenie működését.
(6)
Az Európai Parlament maradéktalanul betölti az Unió külső tevékenységeivel kapcsolatos szerepét, beleértve az EUSz. 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott politikai ellenőrzési feladatokat is, valamint ellátja a Szerződésekben megállapított jogalkotási és költségvetési feladatait. Ezenkívül a főképviselő - az EUSz. 36. cikkének megfelelően - rendszeresen konzultál az Európai Parlamenttel a KKBP főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, továbbá gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament nézeteit kellőképpen figyelembe vegyék. Az EKSZ e tekintetben segíti a főképviselőt. Célszerű különleges intézkedéseket hozni az Európai Parlament képviselőinek a KKBP területét érintő minősített dokumentumokhoz és adatokhoz való hozzáférése tekintetében. Az említett intézkedések elfogadásáig az Európai Parlament által a Tanácsnak a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített információihoz való hozzáférésről szóló 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodás (3) alapján meglévő rendelkezéseket kell alkalmazni.
(7)
A főképviselő - vagy megbízottja - ellátja az Európai Védelmi Ügynökség (4), az Európai Unió Műholdközpontja (5), az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (6) és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (7) alapító okiratában meghatározott feladatait. Az EKSZ biztosítja a szervezetek számára a jelenleg a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást.
(8)
Rendelkezéseket kell elfogadni az EKSZ személyzetével és annak felvételével kapcsolatban, amennyiben e rendelkezések szükségesek az EKSZ szervezetének és működésének elindításához. Ezzel párhuzamosan végre kell hajtani az EUMSz. 336. cikkével összhangban szükséges módosításokat - az EUMSz. 298. cikkének sérelme nélkül - az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (személyzeti szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (8) (CEOS) tekintetében. A személyzetével kapcsolatos kérdések tekintetében az EKSZ-t a személyzeti szabályzat és a CEOS szerinti intézménynek kell tekinteni. A főképviselő a kinevezésre jogosult hatóság mind a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó tisztviselők, mind a CEOS hatálya alá tartozó alkalmazottak tekintetében. Az EKSZ tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak számát minden évben a költségvetési eljárás keretében határozzák meg, és az a létszámtervben is szerepel.
(9)
Az EKSZ személyzetének kizárólag az Európai Unió érdekeit szem előtt tartva kell ellátni feladatait, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsítani.
(10)
A személyzetet érdemek alapján, a megfelelő földrajzi megoszlás és a nemek közötti egyensúly biztosításával kell felvenni. Az EKSZ személyzetében valamennyi uniós tagállam állampolgárainak érdemi arányban kell jelen lenniük. A 2013-ra előirányzott felülvizsgálatnak ki kell terjednie erre a kérdésre is, és adott esetben magában kell foglalnia az esetleges egyenlőtlenségek ellensúlyozására irányuló egyedi kiegészítő intézkedéseket is.
(11)
Az EUSz. 27. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EKSZ a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak a tisztviselőiből, továbbá a tagállamok diplomáciai szolgálataitól kirendelt személyzetből áll. Ennek érdekében a Tanács Főtitkársága és a Bizottság érintett szervezeti egységei és feladatkörei - csakúgy, mint az ezekben valamilyen beosztást betöltő tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak - átkerülnek az EKSZ-hez. 2013. július 1-jéig az EKSZ kizárólag a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak a tisztviselőit, továbbá a tagállamok diplomáciai szolgálataitól kirendelt alkalmazottakat veszi fel. Ezen dátumot követően az Európai Unió valamennyi tisztviselője és egyéb alkalmazottja számára lehetővé kell tenni, hogy megpályázhassa az EKSZ betöltetlen álláshelyeit.
(12)
Az EKSZ - egyedi esetekben - igénybe vehet különleges szaktudással rendelkező kiküldött nemzeti szakértőket (KNSZ-eket) is, akik a főképviselő irányítása alatt állnak. Az EKSZ-nél beosztásban lévő KNSZ-ek nem számítanak bele az EKSZ teljes kapacitásának elérésekor a tagállamokból kirendelt személyzet által alkotott adminisztrátori (AD) szintű egyharmadba. Az EKSZ létrehozási szakaszában az ő áthelyezésük nem automatikus, és annak feltétele a származási tagállam hozzájárulása. Amikor a 7. cikk szerint az EKSZ-hez áthelyezett KNSZ szerződése lejár, az érintett feladatkört ideiglenes alkalmazotti álláshellyé alakítják át minden olyan esetben, amikor a KNSZ által ellátott feladatkör megfelel a szokásosan AD-besorolású személyzet által ellátott feladatkörnek, feltéve, hogy a szükséges álláshely a létszámtervben rendelkezésre áll.
(13)
A Bizottság és az EKSZ részletekbe menően megállapodik a Bizottság által a küldöttségeknek adott utasításokra vonatkozó szabályokról. Ezekben különösen azt kell előírni, hogy valahányszor a Bizottság utasításokat ad a küldöttségeknek, azok másolatát egyidejűleg a küldöttségvezetőnek és az EKSZ központi igazgatási szervének is megküldje.
(14)
Módosítani kell az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002 június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (9) abból a célból, hogy az EKSZ bekerüljön az 1. cikkébe, és az Unió költségvetésében külön szakasszal rendelkező intézménynek minősüljön. Az alkalmazandó szabályokkal összhangban és más intézmények helyzetéhez hasonlóan a Számvevőszék jelentéseinek egy része az EKSZ-szel is foglalkozik, és az EKSZ reagál ezekre a jelentésekre. Az EKSZ az EUMSz. 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145-147. cikkében meghatározott mentesítési eljárás hatálya alá tartozik. A főképviselő minden szükséges támogatást megad az Európai Parlamentnek ahhoz, hogy érvényesítse az Európai Parlament - mint a mentesítésért felelős hatóság - jogait. A működési költségvetés végrehajtása az EUMSz. 317. cikkével összhangban a Bizottság feladata. A pénzügyi hatással bíró határozatok tekintetében különösen eleget kell tenni a költségvetési rendelet IV. címében, elsősorban a pénzügyi szereplők felelősségéről szóló 64-68. cikkben, valamint a kiadási műveletekről szóló 75. cikkben megállapított feladatoknak.
(15)
Az EKSZ létrehozásának vezérelvéül a költségvetési semlegességet célzó költséghatékonyságot kell választani. E célból átmeneti rendelkezéseket és fokozatos kapacitásépítést kell alkalmazni. Kerülendő a feladatoknak, a funkcióknak és a forrásoknak az egyéb struktúrákkal való szükségtelen duplikációja. A racionalizálást eredményező összes lehetőséget fel kell fedni.
Emellett a tagállamokból kirendelt ideiglenes alkalmazottak részére szükség lesz további álláshelyekre is, amelyeket a jelenlegi többéves pénzügyi keret keretében kell finanszírozni.
(16)
Szabályokat kell megállapítani az EKSZ és személyzete által végzett tevékenységekre vonatkozóan a biztonság, a minősített információk védelme és az átláthatóság tekintetében.
(17)
Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó az EKSZ-re, tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira, akik vagy a személyzeti szabályzat, vagy a CEOS hatálya alá tartoznak.
(18)
Az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség továbbra is egységes intézményi kerettel rendelkezik. Ennélfogva lényeges biztosítani a két szervezet külső tevékenységei közötti összhangot, és lehetővé tenni, hogy a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben az uniós küldöttségek lássák el az Európai Atomenergia-közösség képviseletét.
(19)
A főképviselőnek 2013 közepére be kell fejeznie az EKSZ szervezetének és működésének felülvizsgálatát, valamint adott esetben az e határozat felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokat kell tennie. Ezt a felülvizsgálatot legkésőbb 2014 elején el kell fogadni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Jelleg és hatály
(1) Ez a határozat megállapítja az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szervezetét és működését.
(2) Az EKSZ - melynek székhelye Brüsszelben található - az Európai Unió önálló, a Tanács Főtitkárságától és a Bizottságtól függetlenül működő, a feladatai ellátásához és a céljai eléréséhez szükséges jogképességgel rendelkező szerve.
(3) Az EKSZ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) irányítása alatt működik.
(4) Az EKSZ-t egy központi igazgatási szerv és az Uniót a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben képviselő küldöttségek alkotják.
2. cikk
Feladatok
(1) Az EKSZ támogatja a főképviselőt elsősorban az EUSz. 18. és 27. cikkében foglaltaknak megfelelő alábbi megbízatásai teljesítésében:
-
az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) - beleértve a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) is - irányítására, az e politika kidolgozásához javaslataival való, a Tanácstól erre kapott felhatalmazásnak megfelelő hozzájárulásra, valamint az Unió külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében,
-
a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak a sérelme nélkül,
-
a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggésben és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak az összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül.
(2) Az EKSZ segíti az Európai Tanács elnökét, a Bizottság elnökét és a Bizottságot a külkapcsolatokkal összefüggő feladataik ellátása során.
3. cikk
Együttműködés
(1) Az Unió külső tevékenységébe tartozó különböző területek, illetve a külső tevékenységek és az egyéb szakpolitikák összhangja érdekében az EKSZ támogatja a tagállamok diplomáciai szolgálatait és együttműködik azokkal, valamint a Tanács Főtitkárságával és a Bizottság szolgálataival.
(2) Az EKSZ és a Bizottság szolgálatai feladataik ellátása során az Unió külső tevékenységével kapcsolatos valamennyi ügyben konzultálnak egymással, kivéve a KBVP területéhez tartozó ügyeket. Az EKSZ részt vesz a Bizottság által e területen kidolgozandó aktusokat érintő előkészítő munkában és eljárásokban.
E bekezdést az EUSz. V. címének 1. fejezetével és az EUMSz. 205. cikkével összhangban kell végrehajtani.
(3) Az EKSZ szolgálati szintű megállapodásokat köthet a Tanács Főtitkárságának vagy a Bizottságnak érintett szolgálataival, illetve az Unió egyéb hivatalaival vagy intézményközi szerveivel.
(4) Az EKSZ megfelelő segítséget nyújt az Unió egyéb intézményei és szervei részére, és megfelelően együttműködik azokkal, különös tekintettel az Európai Parlamentre. Az EKSZ ezenfelül élhet az ezen intézmények és szervek - illetve adott esetben az ügynökségek - által nyújtott segítséggel és együttműködéssel. Az EKSZ belső könyvvizsgálója együttműködik a Bizottság belső könyvvizsgálójával a könyvvizsgálati politikai egységességének biztosítása érdekében, különös tekintettel a Bizottságnak a működési kiadásokkal kapcsolatos felelősségére. Az EKSZ ezen túlmenően az 1073/1999/EK rendelettel (10) összhangban együttműködik az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF). Haladéktalanul elfogadja az említett rendeletben előírt, a belső vizsgálatok feltételeiről szóló határozatot. A rendelet rendelkezéseinek értelmében a tagállamok - nemzeti jogszabályaikkal összhangban -, továbbá az intézmények biztosítják az OLAF alkalmazottai számára a feladataik elvégzéséhez szükséges teljes körű támogatást.
4. cikk
Az EKSZ központi igazgatása
(1) Az EKSZ-t egy, a főképviselő irányítása alatt tevékenykedő ügyvezető főtitkár irányítja. Az ügyvezető főtitkár meghoz minden, az EKSZ zavartalan működéséhez szükséges intézkedést, a személyzeti igazgatásra és a költségvetési gazdálkodásra vonatkozókat is beleértve. Az ügyvezető főtitkár biztosítja a központi igazgatási szerv valamennyi osztálya közötti, valamint az Unió küldöttségeivel való eredményes koordinációt.
(2) Az ügyvezető főtitkárt két főtitkárhelyettes segíti.
(3) Az EKSZ központi igazgatási szerve főigazgatóságokból áll.
a)
Ezek mindenekelőtt az alábbiak:
-
a világ valamennyi országát és régióját lefedő földrajzi referatúrákból, valamint multilaterális és tematikus referatúrákból álló főigazgatóságok. Ezek a szervezeti egységek szükség esetén egyeztetnek a Tanács Főtitkárságával és a Bizottság vonatkozó szolgálataival,
-
igazgatási, személyzeti felvételi és költségvetési ügyekkel, valamint a kommunikációs és információs rendszerrel foglalkozó főigazgatóság, mely az ügyvezető főtitkár által irányított EKSZ-keretben működik. A főképviselő a rendes munkaerő-felvételi szabályokkal összhangban kinevezi a költségvetési és igazgatási főigazgatót, aki a főképviselő irányítása alá tartozik. Felelős a főképviselőnek az EKSZ igazgatási és belső költségvetési irányításáért. Az Unió költségvetése III. szakaszának azon részében foglalt költségvetési sorokkal és alkalmazandó szabályokkal azonosakat alkalmaz, amelyek a többéves pénzügyi keret V. fejezetében szerepelnek,
-
a főképviselő közvetlen irányítása és hatásköre alatt álló Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság, Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, az Európai Unió Katonai Törzse és az Európai Unió Helyzetelemző Központja segíti a főképviselőt az uniós KKBP-nek a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő, ezzel egyidejűleg az EUSz. 40. cikke értelmében az egyéb uniós hatásköröket tiszteletben tartó irányításában.
E struktúrák jellemzőit, feladataik sajátosságait, valamint a személyzet státusát és felvételének módját tiszteletben kell tartani.
Biztosítani kell a teljes koordinációt valamennyi EKSZ-struktúra között.
b)
Az EKSZ központi igazgatása magában foglal továbbá:
-
egy stratégiai politikai tervező osztályt,
-
egy jogi osztályt, amely az ügyvezető főtitkár igazgatási irányítása alatt áll, és amely szorosan együttműködik a Tanács és a Bizottság Jogi Szolgálatával,
-
az intézményközi kapcsolatokért, a tájékoztatásért és a nyilvános diplomáciáért, a belső ellenőrzésért és vizsgálatokért, valamint a személyes adatok védelméért felelős osztályokat.
(4) A főképviselő a Tanács elnökségének gyakorlásáról szóló európai tanácsi határozat végrehajtási rendelkezéseinek megállapításáról és a Tanács előkészítő szerveinek elnöki tisztéről szóló, 2009. december 1-jei 2009/908/EU tanácsi határozat (11) II. mellékletében meghatározott szabályokkal összhangban kinevezi a Tanács azon előkészítő szerveinek elnökeit, amelyek elnöki tisztét a főképviselő képviselője tölti be, ideértve a Politikai és Biztonsági Bizottság elnökét is.
(5) A főképviselőt és az EKSZ-t munkájában szükség esetén a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő osztályai segítik. Az EKSZ, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő osztályai között e célból szolgálati szintű megállapodások köthetők.
5. cikk
Az Unió küldöttségei
(1) A küldöttség létrehozásáról vagy megszüntetéséről szóló határozatot a főképviselő fogadja el, a Tanáccsal és a Bizottsággal egyetértésben.
(2) Az Unió küldöttségeinek mindegyike egy küldöttségvezető irányítása alá kerül.
A küldöttségvezető irányítja a küldöttség teljes személyzetét - annak státusától függetlenül - és valamennyi tevékenységét. A küldöttségvezető felelősséggel tartozik a főképviselőnek a küldöttség munkájának teljes irányításáért és az Unió valamennyi tevékenységével való összhang biztosításáért.
A küldöttségek személyzete az EKSZ, illetve - amennyiben az uniós költségvetés vagy az EKSZ hatáskörén kívüli egyéb uniós szakpolitikák végrehajtása szükségessé teszi - a Bizottság személyzetének a köréből kerül ki.
(3) A küldöttségvezető a főképviselőtől és az EKSZ-től kap utasításokat, és felel azok végrehajtásáért.
Azon területek vonatkozásában, amelyeken a Szerződések által ráruházott jogokat gyakorolja, a Bizottság is adhat utasításokat a küldöttségeknek az EUMSz. 221. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amely utasítások végrehajtására a küldöttségvezető teljes körű felelőssége mellett kerül sor.
(4) A küldöttségvezető felel az érintett harmadik országban zajló uniós projektekkel kapcsolatos működési célú előirányzatoknak a költségvetési rendelettel összhangban történő végrehajtásáért, amennyiben azt a Bizottság átruházta.
(5) Az egyes küldöttségek működését az EKSZ ügyvezető főtitkára rendszeres időközönként értékeli; az értékelés pénzügyi és igazgatási ellenőrzést is magában foglal. E célból az EKSZ ügyvezető főtitkára kérheti a Bizottság megfelelő osztályainak segítségét. Az EKSZ belső intézkedésein túlmenően az OLAF az 1073/1999/EK rendelettel összhangban - különösen csalás elleni intézkedéseken keresztül - gyakorolja hatásköreit.
(6) A főképviselő megköti a szükséges megállapodásokat az érintett fogadó országgal, nemzetközi szervezettel vagy harmadik országgal. A főképviselő meghozza különösen az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a fogadó ország biztosítsa az Unió küldöttségei, valamint azok személyzete és tulajdona vonatkozásában a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-i bécsi szerződésben említettekkel azonos kiváltságokat és mentességeket.
(7) Az Unió küldöttségei rendelkeznek az ahhoz szükséges kapacitással, hogy segítséget nyújtsanak más uniós intézményeknek - különösen az Európai Parlamentnek - a küldöttség akkreditációja szerinti nemzetközi szervezettel vagy harmadik országgal fenntartott kapcsolataik vonatkozásában.
(8) A küldöttségvezető a küldöttség akkreditációja szerinti országban jogosult az Unió képviseletére, különösen szerződések megkötése vagy bírósági eljárásokban való részvétel tekintetében.
(9) Az Unió küldöttségei szorosan együttműködnek a tagállamok diplomáciai szolgálataival, és megosztják egymással az információkat.
(10) Az Unió küldöttségei - az EUSz. 35. cikkének harmadik albekezdésével összhangban eljárva, a tagállamok kérésére - segítik a tagállamokat diplomáciai kapcsolataik vonatkozásában és azon feladatuk ellátásában, hogy forrássemleges alapon konzuli védelmet nyújtsanak az uniós polgárok számára harmadik országokban.
6. cikk
Személyzet
(1) E cikket az EKSZ igényeihez való igazítása érdekében a (3) bekezdés kivételével az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának (személyzeti szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek (CEOS) és e szabályzatok módosításainak sérelme nélkül, valamint az EUMSz. 336. cikkével összhangban kell alkalmazni.
(2) Az EKSZ személyzetét európai uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak alkotják, beleértve a tagállamok diplomáciai szolgálatainak ideiglenes alkalmazottként kinevezett tagjait.
A személyzet a személyzeti szabályzat, valamint CEOS hatálya alá tartozik.
(3) Ha szükséges, az EKSZ egyedi esetekben korlátozott számban igénybe vehet különleges szaktudással rendelkező kirendelt nemzeti szakértőket (KNSZ-eket).
A főképviselő elfogadja a Tanács Főtitkárságához kiküldött nemzeti szakértőkre és nemzeti katonai állományra vonatkozó szabályokról szóló, 2003. június 16-i 2003/479/EK tanácsi határozatban (12) megállapított szabályokkal egyenértékű azon szabályokat, amelyeknek megfelelően a kirendelt nemzeti szakértők különleges szaktudást igénylő munkavégzés érdekében az EKSZ rendelkezésére állnak.
(4) Az EKSZ személyzete kizárólag az Európai Unió érdekeit szem előtt tartva látja el feladatát és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít. A 2. cikk (1) bekezdése harmadik francia bekezdésének, a 2. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a személyzet tagjai nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől az EKSZ-en kívül, illetve semmilyen testülettől vagy személytől a főképviselőn kívül. A személyzeti szabályzat 11. cikkének második bekezdésével összhangban az EKSZ személyzete nem fogadhat el az EKSZ-től eltérő forrásból származó kifizetéseket.
(5) A személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, illetve az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket a főképviselő gyakorolja, mely utóbbi e hatásköröket az EKSZ-en belül átruházhatja.
(6) Az EKSZ személyzetét érdemek alapján, egyben a megfelelő földrajzi megoszlás és a nemek közötti egyensúly biztosításával kell felvenni. Az EKSZ személyzetében valamennyi tagállam állampolgárainak érdemi arányban kell jelen lenniük. A 13. cikk (3) bekezdésében előírt felülvizsgálat erre a tárgykörre is kiterjed, beleértve adott esetben az esetleges egyensúlyhiány korrigálására vonatkozó további külön intézkedések javaslatait.
(7) Az Unió tisztviselői és a tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt ideiglenes alkalmazottak azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, és velük szemben egyenlő bánásmódot kell alkalmazni, különösen valamennyi álláshely azonos feltételek mellett való betölthetősége tekintetében. A tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt ideiglenes alkalmazottak és az uniós tisztviselők között nem szabad különbséget tenni az EKSZ feladatkörébe tartozó valamennyi tevékenységi és szakpolitikai területen végzendő feladatok ellátására való kijelölés tekintetében. A költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban a tagállamok támogatják az Uniót a költségvetési rendelet 66. cikke szerinti bármely felelősségből származó, a tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt ideiglenes alkalmazottakat terhelő anyagi kötelezettség érvényre juttatásában.
(8) A főképviselő meghatározza az EKSZ személyzetének kiválasztására vonatkozó eljárásokat, amelyeknek átláthatónak kell lenniük, és érdemeken kell alapulniuk, és amelyek célja, hogy biztosítsák a legfelkészültebb, a legjobb teljesítményű és a legfeddhetetlenebb személyzet felvételét, a megfelelő földrajzi és nemek közötti megoszlást és valamennyi uniós tagállam érdemi képviseletét az EKSZ-ben. Az EKSZ betöltetlen beosztásaira vonatkozó felvételi eljárásban részt vesznek a tagállamok, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság képviselői.
(9) Az EKSZ teljes kapacitásának elérésekor az EKSZ AD-szintű, a (2) bekezdés első albekezdésében említett személyzetének legalább egyharmadát a tagállamokból kirendelt személyzetnek kell alkotnia. Hasonlóképpen, az EKSZ teljes AD-szintű személyzetének legalább 60 %-át véglegesített uniós köztisztviselőknek kell alkotniuk, ideértve a tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt, véglegesített uniós köztisztviselővé váló személyzetet is, a szolgálati szabályzat rendelkezéseivel összhangban. A főképviselő minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EKSZ-en belüli beosztások betöltéséről.
(10) A főképviselő megállapítja a mobilitási szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EKSZ személyzetének tagjai nagyfokú mobilitással rendelkezzenek. A 4. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett személyzetre külön részletes szabályokat kell alkalmazni. Az EKSZ személyzetének tagjai elvben rendszeres időközönként szolgálatot teljesítenek uniós küldöttségekben. A főképviselő meghatározza az erre vonatkozó szabályokat.
(11) A tagállamok - nemzeti joguk alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban - garantálják az EKSZ-nél ideiglenes alkalmazottként dolgozó tisztviselőik számára, hogy a szolgálati idejük lejártát követően azonnali hatállyal visszahelyezik őket korábbi munkakörükbe. Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 50b. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban ez a szolgálati idő nem haladhatja meg a nyolc évet, és csak kivételes esetben, a szolgálat érdekében hosszabbítható meg legfeljebb további két évvel.
A EKSZ-nél szolgálatot teljesítő uniós tisztviselők eredeti intézményüknél az intézmény belső pályázóival azonos feltételekkel pályázhatnak beosztásokra.
(12) Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EKSZ személyzete megfelelő - különösen a már meglévő nemzeti és uniós gyakorlatokra és struktúrákra épülő - közös képzésben részesüljön. A főképviselő az e határozat hatálybalépésétől számított egy éven belül meghozza az ehhez szükséges megfelelő intézkedéseket.
7. cikk
A személyzetre vonatkozó átmeneti rendelkezések
(1) A mellékletben felsorolt, a Tanács Főtitkárságán és a Bizottságnál működő érintett szervezeti egységeket és feladatköröket át kell helyezni az EKSZ-hez. A mellékletben felsorolt szervezeti egységeknél és feladatkörökben valamilyen beosztást betöltő tisztviselőket és ideiglenes alkalmazottakat át kell helyezni az EKSZ-hez. Ez értelemszerűen vonatkozik az említett szervezeti egységeknél és feladatkörökben foglalkoztatott szerződéses és helyi alkalmazottakra is. Az ezen szervezeti egységeknél és feladatkörökben dolgozó KNSZ-eket is át kell helyezni az EKSZ-hez, a származási tagállam hatóságainak hozzájárulásával.
Ezek az áthelyezések 2011. január 1-jén lépnek hatályba.
A személyzeti szabályzattal összhangban, a főképviselő az EKSZ-hez való áthelyezéskor minden tisztviselőt a csoportjában a besorolási fokozatának megfelelő beosztásba oszt be.
(2) Az EKSZ-hez áthelyezett beosztásokra vonatkozó, az e határozat hatálybalépésének időpontjában már folyamatban lévő felvételi eljárások továbbra is érvényesek: azokat a vonatkozó álláshirdetésekkel, valamint a személyzeti szabályzat és a CEOS alkalmazandó szabályaival összhangban, a főképviselő irányítása alatt kell folytatni és lezárni.
8. cikk
Költségvetés
(1) Az Európai Unió általános költségvetésének az EKSZ-re vonatkozó szakasza tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait a költségvetési rendelet 59. cikkének megfelelően át kell ruházni. A főképviselő elfogadja az igazgatással kapcsolatos költségvetési sorok kezelésére vonatkozó belső szabályokat. A működési kiadások a költségvetésnek a Bizottságra vonatkozó szakaszában maradnak.
(2) Az EKSZ az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelettel összhangban, a számára kiosztott előirányzatok keretein belül gyakorolja hatásköreit.
(3) A főképviselő az EKSZ igazgatási kiadásai tervezetének elkészítése során konzultációt folytat a fejlesztési politikáért felelős biztossal és a szomszédságpolitikáért felelős biztossal, a szóban forgó biztosok feladatkörei vonatkozásában.
(4) Az EUMSz. 314. cikke (1) bekezdésének megfelelően az EKSZ megtervezi a következő pénzügyi évre vonatkozó kiadásait. A Bizottság ezeket a javaslatokat költségvetési tervezetbe foglalja, amely eltérő javaslatokat is tartalmazhat. A Bizottság az EUMSz. 314. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően módosíthatja a költségvetési tervezetet.
(5) Az Unió külső tevékenységének területével kapcsolatos költségvetési átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottság - az Európai Unió költségvetés-tervezetével együtt - benyújt a költségvetési hatóságnak egy, az Unió külső tevékenységével kapcsolatos valamennyi kiadást átfogó módon tartalmazó munkadokumentumot.
(6) Az EKSZ az EUMSz. 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145-147. cikkében előírt mentesítési eljárás hatálya alá tartozik. Az EKSZ ezzel összefüggésben teljes körűen együtt működik a mentesítési eljárásban érintett intézményekkel, és - adott esetben - további szükséges tájékoztatást nyújt, többek között a vonatkozó szervek ülésein való részvétele révén.
9. cikk
A külső fellépésre vonatkozó eszközök és a programozás
(1) Az Unió külső együttműködési programjainak a kezelése a Bizottság hatáskörébe tartozik, a Bizottság, illetve az EKSZ által a programozást érintően az alábbi bekezdésekben foglalt szerep sérelme nélkül.
(2) A főképviselő gondoskodik az Unió külső fellépésének átfogó politikai koordinálásáról, biztosítva az Unió külső tevékenységének egységességét, következetességét és hatékonyságát, főként az alábbi külső segítségnyújtási eszközök által:
-
a fejlesztési együttműködési eszköz (13),
-
az Európai Fejlesztési Alap (14),
-
a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (15),
-
az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (16),
-
az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszköze (17),
-
a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz (18),
-
a Stabilitási Eszköz, az 1717/2006/EK rendelet (19) 4. cikkében meghatározott támogatás tekintetében.
(3) Az EKSZ különösen hozzájárul a (2) bekezdésben hivatkozott eszközök programozási és irányítási ciklusához, a szóban forgó eszközökben meghatározott szakpolitikai célkitűzések alapján. Az EKSZ felel a programozási cikluson belüli stratégiai, többéves lépésekről szóló alábbi bizottsági határozatok előkészítéséért:
i.
országonkénti elosztások az egyes régiók teljes pénzügyi keretének meghatározásához (a többéves pénzügyi tervek indikatív lebontásától függően). Minden régión belül a finanszírozás egy részét regionális programokra tartják fenn;
ii.
országstratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok;
iii.
nemzeti és regionális indikatív programok.
A 3. cikkel összhangban a főképviselő és az EKSZ a (2) bekezdésben hivatkozott eszközök teljes programozási, tervezési és végrehajtási ciklusa során együtt dolgozik a Bizottság megfelelő tagjaival és szolgálataival, az 1. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül. Minden határozati javaslatot a bizottsági eljárásokat követve készítenek elő és elfogadás céljából a Bizottságnak nyújtanak be.
(4) Az Európai Fejlesztési Alappal és a fejlesztési együttműködési eszközzel kapcsolatos valamennyi javaslatot - többek között az alapvető szabályok és a fenti (3) bekezdésben hivatkozott programozási dokumentumok módosítására vonatkozó javaslatokat - az EKSZ és a Bizottság vonatkozó szolgálatai együttesen dolgozzák ki a fejlesztési politikáért felelős biztos irányítása mellett, majd azokat a főképviselővel közösen elfogadás céljából a Bizottság elé terjesztik.
A tematikus programokat - a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz, valamint a stabilitási eszköznek a (2) bekezdés hetedik francia bekezdésében említett része kivételével - a fejlesztésért felelős biztos útmutatásai alapján a megfelelő bizottsági szolgálat dolgozza ki, és a főképviselővel és a kérdésben érdekelt többi biztossal egyetértésben a biztosok testülete elé terjeszti.
(5) Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközzel kapcsolatos valamennyi javaslatot - többek között az alapvető szabályok és a fenti (3) bekezdésben említett programozási dokumentumok módosítására vonatkozó javaslatokat - az EKSZ és a Bizottság vonatkozó szolgálatai együttesen dolgozzák ki a szomszédságpolitikáért felelős biztos irányítása mellett, majd azokat a főképviselővel közösen határozathozatal céljából a Bizottság elé terjesztik.
(6) A KKBP költségvetésére támaszkodó intézkedések, a Stabilitási Eszköz - kivéve a (2) bekezdés hetedik francia bekezdésében említett részt -, az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszköze, a kommunikációs és a nyilvános diplomáciai intézkedések és a választási megfigyelő missziók a főképviselő / az EKSZ hatáskörébe tartoznak. Azok pénzügyi végrehajtásáért a Bizottság felel, a főképviselő bizottsági alelnöki minőségében megvalósuló felügyelete alatt. Az említett végrehajtásért felelős bizottsági szervezeti egységet össze kell vonni az EKSZ-szel.
10. cikk
Biztonság
(1) A főképviselő a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozat (20) melléklete II. része I. szakaszának 3. pontjában említett bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározza az EKSZ biztonsági szabályait, és megtesz minden megfelelő intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az EKSZ hatékonyan kezelje a személyzetével, a fizikai eszközeivel és a birtokában lévő információkkal kapcsolatos kockázatokat, továbbá hogy eleget tegyen az ezzel kapcsolatos gondossági kötelezettségének. A biztonsági szabályokat alkalmazni kell az EKSZ teljes személyzetére és az uniós küldöttségek teljes személyzetére, függetlenül az egyes személyek jogállásától vagy kinevezésének módjától.
(2) Az (1) bekezdésben említett határozat meghozataláig:
-
a minősített adatok védelmére vonatkozóan az EKSZ a 2001/264/EK határozat mellékletében meghatározott biztonsági intézkedéseket alkalmazza,
-
az egyéb biztonsági vonatkozású kérdésekre vonatkozóan az EKSZ a Bizottság eljárási szabályzatának (21) vonatkozó mellékletében meghatározott bizottsági biztonsági rendelkezéseket alkalmazza.
(3) Az EKSZ-en belül lennie kell egy biztonsági ügyekért felelős szervezeti egységnek, amelynek munkáját az illetékes tagállami szolgálatok segítik.
(4) A főképviselő meghozza a biztonsági szabályoknak az EKSZ-en belüli végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, különös tekintettel a minősített információk védelmére, valamint az abban az esetben végrehajtandó intézkedésekre, ha az EKSZ személyzete nem tartja be a biztonsági szabályokat. Az EKSZ ebből a célból tanácsot kér a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatalától, valamint a Bizottság és a tagállamok megfelelő szolgálataitól.
11. cikk
A dokumentumokhoz való hozzáférés, irattár és adatvédelem
(1) Az EKSZ alkalmazza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (22) megállapított szabályokat. A főképviselő meghatározza az EKSZ-re vonatkozó végrehajtási szabályokat.
(2) Az EKSZ ügyvezető főtitkára megszervezi a szolgálat irattárát. A Tanács Főtitkárságától és a Bizottságtól az EKSZ-hez áthelyezett szervezeti egységek vonatkozó irattárait át kell helyezni az EKSZ-hez.
(3) Az EKSZ a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) összhangban védi az egyéneket a személyes adatok feldolgozása tekintetében. A főképviselő meghatározza az EKSZ-re vonatkozó végrehajtási szabályokat.
12. cikk
Ingatlanok
(1) A Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő szolgálatai minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a 7. cikkben említett áthelyezésekkel együtt az EKSZ-nek átadják a működéséhez szükséges tanácsi és bizottsági épületeket.
(2) A főképviselő és a Tanács Főtitkársága - illetve adott esetben a Bizottság - közösen határoznak arról, hogy milyen feltételekkel bocsátják az ingatlanokat az EKSZ központi igazgatási szerve és az uniós küldöttségek rendelkezésére.
13. cikk
Záró és általános rendelkezések
(1) A főképviselő, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok felelnek e határozat végrehajtásáért, és meghozzák az ehhez szükséges valamennyi intézkedést.
(2) A főképviselő 2011 végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az EKSZ működéséről. A jelentésnek ki kell térnie mindenekelőtt a 8. cikk, valamint az 5. cikk (3) és (10) bekezdésének és a 9. cikknek a végrehajtására.
(3) A főképviselőnek 2013 közepére elő kell terjesztenie az EKSZ szervezetének és működésének felülvizsgálatát, amely kiterjed többek között a 6. cikk (6), (8) és (11) bekezdés végrehajtására. A felülvizsgálatban - adott esetben - az e határozat felülvizsgálatára vonatkozó megfelelő javaslatokat kell tenni. A Tanács - az EUSz. 27. cikkének (3) bekezdésével összhangban - a felülvizsgálat fényében ez esetben 2014 elejéig felülvizsgálja ezt a határozatot.
(4) Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A pénzgazdálkodásra és az alkalmazottak felvételére vonatkozó rendelkezései azt követően lépnek hatályba, hogy a személyzeti szabályzat, a CEOS és a költségvetési rendelet szükséges módosításait, valamint a költségvetés-módosítást elfogadták. A zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében a főképviselő, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megteszi a megfelelő intézkedéseket és lefolytatja a tagállamokkal a konzultációkat.
(5) A főképviselő egy hónappal e határozat hatálybalépését követően a létszámtervvel együtt benyújtja a Bizottságnak az EKSZ bevételi és kiadási előirányzatát annak érdekében, hogy a Bizottság költségvetésmódosítás-tervezetet terjesszen elő.
(6) Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 26-án.