NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 458/2011
ze dne 12. května 2011
o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, pokud jde montáž jejich pneumatik, a kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 661/2009 je zvláštní nařízení pro účely schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 661/2009 zrušuje směrnici Rady 92/23/EHS ze dne 31. března 1992 o pneumatikách pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla a o jejich montáži (3). Požadavky stanovené v uvedené směrnici by měly být převzaty do tohoto nařízení a v případě potřeby přizpůsobeny vývoji vědeckých a technických poznatků.
(3)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla být v souladu se směrnicí 92/23/EHS. Nařízení by se tedy mělo týkat vozidel kategorií M, N a O.
(4)
Nařízení (ES) č. 661/2009 stanoví základní požadavky pro schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o montáž jejich pneumatik. Je proto třeba stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky na takové schvalování typu, aby bylo zajištěno, že pneumatiky používané na vozidle jsou vhodné z hlediska zatížení, rychlosti a užití vozidla.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na vozidla kategorií M, N a O definovaných v příloze II směrnice 2007/46/ES.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„typem vozidla, pokud jde montáž jeho pneumatik“ se rozumí vozidla, která se neliší z takových podstatných hledisek, jako jsou typy pneumatik, minimální a maximální označení rozměrů pneumatiky, rozměry kola a hloubka zálisu, nebo pokud jde o rychlostní kapacitu a únosnost vhodné pro montáž a vlastnosti krytů kol;
2)
„typem pneumatiky“ se rozumí řada pneumatik, které se neliší v následujících podstatných vlastnostech:
a)
třída pneumatik: C1, C2 nebo C3, jak jsou popsány v čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 661/2009, a
b)
v případě pneumatik třídy C1 vlastnosti typu pneumatiky, jak jsou definovány v bodě 2.1 předpisu EHK OSN č. 30 (4);
c)
v případě pneumatik třídy C2 nebo C3 vlastnosti typu pneumatiky, jak jsou definovány v bodě 2.1 předpisu EHK OSN č. 54 (5);
3)
„označením rozměru pneumatiky“ se rozumí označení, jak je definováno v bodě 2.17 předpisu EHK OSN č. 30 pro pneumatiky třídy C1 a v bodě 2.17 předpisu EHK OSN č. 54 pro pneumatiky tříd C2 a C3;
4)
„hloubkou zálisu kola“ se rozumí vzdálenost od opěrného čela náboje kola ke střední rovině ráfku;
5)
„konstrukcí pneumatiky“ se rozumí technické vlastnosti kostry pneumatiky;
6)
„normální pneumatikou“ se rozumí pneumatika nebo run-flat pneumatika, která je určena pro běžné silniční užití;
7)
„run-flat pneumatikou“ se rozumí pneumatika, jak je definována v bodě 2.4.3 předpisu EHK OSN č. 64 (6);
8)
„náhradní pneumatikou pro dočasné použití“ se rozumí pneumatika odlišná od pneumatiky určené pro montáž na vozidle pro běžné jízdní podmínky; je určena pouze pro dočasné použití při omezených jízdních podmínkách;
9)
„kolem“ se rozumí kolo jako celek sestávající z ráfku a disku kola;
10)
„náhradním kolem pro dočasné použití“ se rozumí kolo odlišné od běžných kol typu vozidla;
11)
„jednotkou“ se rozumí celek kola s pneumatikou;
12)
„standardní jednotkou“ se rozumí jednotka, kterou je možné namontovat na vozidlo pro běžný provoz;
13)
„náhradní jednotkou“ se rozumí jednotka, která je určena k výměně standardní jednotky v případě jejího poškození, a může být jakoukoli z těchto:
14)
„standardní náhradní jednotka“, kterou se rozumí celek kola s pneumatikou, který je, pokud jde o označení rozměru kola a pneumatiky, hloubku zálisu kola a konstrukci pneumatiky, totožný s celkem montovaným na stejném místě nápravy příslušné varianty nebo verze vozidla k běžnému provozu; zahrnuje kola vyrobená z odlišného materiálu, která mohou být upevněna odlišnými maticemi nebo šrouby, avšak která jsou jinak identická s koly určenými k běžnému provozu;
15)
„náhradní jednotka pro dočasné použití“, kterou se rozumí celek jakéhokoli kola s pneumatikou, který nespadá do definice „standardní náhradní jednotky“ a který odpovídá popisu jednoho z typů náhradní jednotky pro dočasné použití uvedenému v bodě 2.10 předpisu EHK OSN č. 64;
16)
„značkou kategorie rychlosti“ se rozumí značka definovaná v bodě 2.29 předpisu EHK OSN č. 30 pro pneumatiky třídy C1 a v bodě 2.28 předpisu EHK OSN č. 54 pro pneumatiky třídy C2 a C3;
17)
„indexem únosnosti“ se rozumí číslo spojované s maximálním zatížením v souvislosti s definicí v bodě 2.28 předpisu EHK OSN č. 30 pro pneumatiky třídy C1 a v bodě 2.27 předpisu EHK OSN č. 54 pro pneumatiky třídy C2 a C3;
18)
„maximálním zatížením“ se rozumí hmotnost, kterou je pneumatika schopna nést, pokud je používána v souvislosti s pokyny k použití stanovenými výrobcem pneumatik.
Článek 3
Ustanovení pro ES schvalování typu vozidla, pokud jde o montáž jeho pneumatik
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla, pokud jde o montáž jeho pneumatik.
2. Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v příloze I části 1.
3. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze I části 2.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2011.
A BIZOTTSÁG 458/2011/EU RENDELETE
(2011. május 12.)
a gépjárműveknek és pótkocsijaiknak a gumiabroncsaik felszerelése tekintetében történő típusjóváhagyásáról, valamint a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK rendelet végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1)
A 661/2009/EK rendelet a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: keretirányelv) (2) által előírt típus-jóváhagyási eljárás összefüggésében egy új, különálló rendelet.
(2)
A 661/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezi a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló, 1992. március 31-i 92/23/EGK tanácsi irányelvet (3), és átveszi az említett irányelvben foglalt követelményeket, valamint szükség esetén a tudományos és a műszaki ismeretek fejlődéséhez igazítja őket.
(3)
E rendelet hatályának összhangban kell lennie a 92/23/EGK irányelv hatályával. A rendelet ezért az M, N és O kategóriájú járművekre vonatkozik.
(4)
A 661/2009/EK rendelet alapvető rendelkezéseket határoz meg a gépjárművek gumiabroncsai felszerelésének tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről. Annak érdekében tehát, hogy a járműre felszerelt gumiabroncsok megfeleljenek a szóban forgó jármű terhelésének, sebességének és felhasználási jellemzőinek, a típusjóváhagyással összefüggő sajátos eljárásokat, vizsgálatokat és követelményeket kell megállapítani.
(5)
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság - Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Alkalmazási kör
Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott M, N és O kategóriájú járművekre vonatkozik.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „járműtípus a gumiabroncsok felszerelése tekintetében”: azok a járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges szempontok tekintetében, mint a felszerelésre alkalmas gumiabroncsok típusa, a legkisebb és legnagyobb méretmegjelölések, a kerékméretek és besajtolási mélységek, a gumiabroncsra vonatkozó megengedett legnagyobb sebesség és a gumiabroncs teherbírása, valamint a kerékdobok jellemzői.
2. „gumiabroncstípus”: olyan gumiabroncsok sorozata, amelyek a következő lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:
3. „gumiabroncs méretmegjelölése”: a C1 osztályú gumiabroncsok esetében a 30. számú ENSZ-EGB-előírás 2.17. szakaszában, a C2 és a C3 osztályú gumiabroncsok esetében pedig az 54. számú ENSZ-EGB-előírás 2.17. szakaszában megállapított gumiabroncs-méretmegjelölés;
4. „besajtolási mélység”: a kerékagyra való felfekvési síknak és a kerékpánt függőleges középsíkjának a távolsága;
5. „gumiabroncs-szerkezet”: a gumiabroncs szövetvázának műszaki jellemzői;
6. „normál gumiabroncs”: szokásos közúti használatra tervezett gumiabroncs vagy defekttűrő gumiabroncs;
7. „defekttűrő gumiabroncs”: a 64. számú ENSZ-EGB-előírás (6) 2.4.3. szakaszában meghatározott gumiabroncs;
8. „ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncs”: a szokásos vezetési feltételek mellett történő használatra bármely járműre felszerelhető gumiabroncstól eltérő gumiabroncs, amelyet csak ideiglenesen és korlátozott vezetési feltételek mellett használnak;
9. „kerék”: a kerékpántból és keréktárcsából álló teljes kerék;
10. „ideiglenes használatra szánt tartalék kerék”: a járműtípuson szokásosan használt kerekektől eltérő kerék;
11. „egység”: kerékből és gumiabroncsból álló egység;
12. „normál egység”: a járműre rendeltetésszerű használat céljára felszerelhető egység;
13. „tartalék egység”: olyan egység, amelyre a normál egységet működési zavar esetén kicserélik, és amely az alábbiak egyike lehet:
14. „normál tartalék egység”: kerékből és gumiabroncsból álló olyan egység, amelynek kerék-, illetve gumiabroncs-méretmegjelölése, besajtolási mélysége és gumiabroncs-szerkezete megegyezik a jármű meghatározott változatára vagy kivitelére annak rendeltetésszerű használatához azonos tengelyhelyzetben felszerelt egységgel, beleértve az eltérő anyagból előállított kerekeket, illetve amely eltérő kialakítású anyákat és csavarokat alkalmaz a kerék rögzítésére, de minden más tekintetben megegyezik a rendeltetésszerű használatra szánt kerékkel;
15. „ideiglenes használatra szánt tartalék egység”: kerékből és gumiabroncsból álló olyan egység, amely nem felel meg a „normál tartalék egység” fogalommeghatározásának, viszont megfelel a 64. számú ENSZ-EGB-előírás 2.10. szakaszában az ideiglenes használatra szánt tartalék kerékre megadott leírások valamelyikének;
16. „sebességkategória-jel”: a C1 osztályú gumiabroncsok esetében a 30. számú ENSZ-EGB-előírás 2.29. szakaszában, a C2 és a C3 osztályú gumiabroncsok esetében pedig az 54. számú ENSZ-EGB-előírás 2.28. szakaszában meghatározott jel;
17. „terhelhetőségi jelzőszám”: a C1 osztályú gumiabroncsok esetében a 30. számú ENSZ-EGB-előírás 2.28. szakaszában, a C2 és a C3 osztályú gumiabroncsok esetében pedig az 54. számú ENSZ-EGB-előírás 2.27. szakaszában szereplő meghatározásokkal kapcsolatban a gumiabroncsok legnagyobb névleges terhelését kifejező szám;
18. „legnagyobb névleges terhelés”: az a tömeg, amelyet a gumiabroncs a gumiabroncsgyártó által a gumiabroncs használatára vonatkozó utasításoknak megfelelő használat esetén elbír.
3. cikk
Rendelkezések jármű gumiabroncsainak felszerelése tekintetében történő EK-típusjóváhagyására
(1) A jármű gumiabroncsainak felszerelése tekintetében történő EK-típusjóváhagyása iránti kérelmet a gyártó vagy képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz.
(2) A kérelmet az I. melléklet 1. részében mintaként megadott adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani.
(3) Amennyiben az ezen rendelet II. mellékletében foglalt vonatkozó követelmények teljesülnek, a típusjóváhagyó hatóság megadja az EK-típusjóváhagyást, és a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében megállapított számozási rendszer szerint típus-jóváhagyási számot ad ki.
A tagállamok ugyanazt a számot nem rendelhetik hozzá más járműtípushoz.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásában a jóváhagyó hatóság az I. melléklet 2. részében megadott mintának megfelelően kiállított EK-típusbizonyítványt ad ki.
4. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [huszadik napon] lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 12-én.