ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. září 2011
o Státní podpoře SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) Spolkové republiky Německo ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG
(oznámeno pod číslem K(2011) 6483)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo dne 30. dubna 2009 oznámilo Komisi státní opatření ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG (dále jen „HSH AG“) ve formě záruky, která zahrnuje tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) a kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR (dále jen „rekapitalizace“). Tato opatření byla poskytnuta nepřímo veřejnými vlastníky HSH, tedy Svobodným a hanzovním městem Hamburk a spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko (dále jen jednotlivě „Hamburk“ či „Šlesvicko-Holštýnsko“ nebo společně „veřejní vlastníci“).
(2)
Rozhodnutím ze dne 29. května 2009 ve věci N 264/09 (2) (dále jen „rozhodnutí o záchraně“) Komise schválila rekapitalizaci a záruku na pokrytí rizik na období šesti měsíců jako opatření záchrany pro HSH AG slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (3) (SFEU). V rozhodnutí Komise vyzvala německé orgány, aby během tří měsíců předložily plán restrukturalizace.
(3)
Dne 1. září 2009 Německo předložilo Komisi plán restrukturalizace.
(4)
Komise dne 22. října 2009 zahájila ohledně záruky na pokrytí rizik a ocenění HSH AG v souvislosti s rekapitalizací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4).
(5)
Dne 21. listopadu 2009 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5) a zúčastněné strany byly vyzvány, aby do dvou týdnů po datu zveřejnění předložily svá stanoviska.
(6)
Ve dnech 30. listopadu a 11. prosince 2009 Komise obdržela stanoviska od sdružení Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein a od společnosti Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (dále jen jednotlivě „SGVSH“ či „SVB“ nebo společně „sdružení spořitelen“).
(7)
Dne 3. prosince 2009 požádala skupina investorů konzultujících společnost J. C. Flowers & Co. LLC (dále jen „Flowers“) o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Komise obdržela připomínky Flowers dne 17. prosince 2009.
(8)
Dne 1. prosince 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Dne 7. prosince 2009 požádala také HSH AG o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 17. prosince 2009. Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH AG k rozhodnutí o zahájení řízení.
(9)
Dne 2. prosince 2009 proběhlo jednání, kterého se zúčastnily Flowers, sdružení spořitelen, německé orgány a Komise.
(10)
Komise dne 21. prosince 2009 předala Německu nedůvěrná znění stanovisek předložených zúčastněnými stranami a vyzvala německé orgány, aby během jednoho měsíce předložily své připomínky.
(11)
Dne 18. ledna 2010 Německo sdělilo připomínky veřejných vlastníků ke stanoviskům Flowers a sdružení spořitelen.
(12)
Pokud jde o záruku na pokrytí rizik a zejména o ocenění portfolia aktiv, jejichž riziko je zajištěné zárukou na pokrytí rizik (dále jen „zajištěné portfolio“), proběhlo mezi německými orgány a Komisí v období od září 2009 do února 2010 několik setkání, telekonferencí a dalších forem výměny informací. Německo předložilo další informace mimo jiné ve dnech 6., 20., 21., 22., 23. a 29. října, 11., 12., 16. a 27. listopadu a 17. prosince 2009, jakož i ve dnech 26. a 27. ledna a 19. února 2010.
(13)
Německo a útvary Komise projednávaly plán restrukturalizace, záruku na pokrytí rizik a rekapitalizaci, jakož i ocenění zajištěného portfolia v období od října 2009 do června 2011 v rámci celé řady zasedání, telekonferencí a dalších forem výměny informací, zejména - avšak ne výlučně - ve dnech 5., 21. a 27. října, 4., 12., 13., 18., 27. a 30. listopadu a 7., 9., 14. a 15. prosince 2009, ve dnech 14. a 19. ledna, 21. dubna, 5., 12., 20., 26., 28. a 31. května, 15. června, 13., 16., 22. a 23. července, 30. září, 22. listopadu a 9. a 22. prosince 2010, jakož i ve dnech 23. a 28. února, 18. března, 1. a 8. dubna, 25. května a 7., 16. a 29. června 2011. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011.
(14)
Dne 5. září 2011 předložilo Německo seznam závazků, jenž je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí.
2. POPIS PŘÍJEMCŮ
(15)
Koncern HSH (dále jen „HSH“) je pátou největší německou zemskou bankou se sídlem v Hamburku a Kielu. Jedná se o akciovou společnost, která byla zřízena dne 2. června 2003 v důsledku fúze Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. V říjnu 2006 získala Flowers (6) od WestLB 24,1 % podílů HSH (26,6 % hlasovacích práv) v očekávání, že HSH v roce 2008 vstoupí na burzu.
(16)
Dne 31. prosince 2008 měla HSH bilanční sumu ve výši 208 mld. EUR a rizikově vážená aktiva v hodnotě 112 mld. EUR.
(17)
Po provedení opatření schválených Komisí v rozhodnutí o záchraně ze dne 29. května 2009 vypadala struktura vlastníků HSH takto: Hamburk 10,89 %; Šlesvicko-Holštýnsko 10,42 %; společnost HSH Finanzfonds AöR, veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko, 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % a Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH je obchodní bankou, jejímž hlavním regionem je severní Německo. Jejími hlavními obchodními oblastmi jsou obchodní bankovnictví a soukromé bankovnictví. Činnosti v oblasti obchodního bankovnictví se soustředí na lodní dopravu, firemní zákazníky, dopravu, nemovitosti a obnovitelné energie. HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví (součást obchodní divize dopravy). V prosinci 2008 byla HSH zastoupena v 21 velkých finančních pobočkách v Evropě, Asii a Americe.
(19)
HSH patří mezi německé veřejné úvěrové instituce, které do 18. července 2005 těžily z neomezených státních záruk odpovědnosti úvěrové instituce (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
Počátkem 90. let 20. století došlo k převodům majetku a kapitálu ve výši 523 mil. EUR, které zvýhodnily předchůdce HSH, banky Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Komise dne 20. října 2004 rozhodla, že tyto převody představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem, které musí být vráceny (9). HSH musela veřejným vlastníkům vrátit částku v celkové výši 756 mil. EUR včetně úroků. HSH tuto platbu provedla ve dvou splátkách ve dnech 31. prosince 2004 a 3. ledna 2005.
(21)
Aby se vyrovnal odliv kapitálu, navýšili podílníci dne 20. července 2005 kapitál HSH o 556 mil. EUR (10). Toto navýšení kapitálu bylo provedeno z vlastních zdrojů ve spojení s tzv. dílčími platbami. Na základě tohoto mechanismu se struktura vlastníků příliš nezměnila. Komise dne 6. září 2005 rozhodla, že navýšení kapitálu bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavovalo státní podporu (11).
(22)
V polovině července 2008 podílníci HSH rozhodli navýšit vlastní kapitál HSH, aby financovali její růst. Objem těchto kapitálových opatření činil téměř 2 mld. EUR; z toho bylo přibližně 1,26 mld. EUR nového kapitálu.
(23)
První část těchto kapitálových opatření spočívala v tom, že všechny tiché spoluúčasti v celkové výši 685 mil. EUR (12) a prioritní akcie v hodnotě 57 mil. EUR, které byly v držení veřejných vlastníků, byly přeměněny v kmenové akcie. V okamžiku přeměny Flowers podepsala navýšení kapitálu v hotovosti, aby zabránila rozmělnění svého vlastnictví akcií (13). V důsledku toho HSH obdržela dodatečně asi 300 mil. EUR.
(24)
Jako druhou část kapitálových opatření vlastníci rozhodli o nové tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR. Účast veřejných a soukromých podílníků na tiché spoluúčasti odpovídala jejich podílům (veřejní 660 mil. EUR, soukromí 240 mil. EUR). Dalších 62 mil. EUR převzali soukromí podílníci. Tento tichý vklad byl k 31. prosinci 2010 přeměněn na kmenové akcie.
(25)
Německo informovalo Komisi o kapitálových opatřeních popsaných v bodech 22 až 24. Podle názoru Komise byly investice veřejných podílníků v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť na transakci se významnou měrou podílel soukromý investor za stejných podmínek jako veřejní podílníci; dne 1. srpna 2008 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí, že se touto záležitostí již nebude zabývat.
(26)
V období 1999-2009 zaznamenala HSH kumulované ztráty ve výši 1,85 mld. EUR a vyplatila svým veřejným vlastníkům kumulované dividendy ve výši 354 mil. EUR. Ve stejném období dodali veřejní vlastníci HSH [4-5] (14) mld. EUR nového kapitálu a zaručili se za závazky až do výše 166 mld. EUR.
Tabulka 1
Finanční ukazatele HSH pro veřejné vlastníky v období 1999-2009 (15)
Obchodní rok
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Zisk a ztráta (v mil. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulovaný zisk a ztráta (v mil. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulované vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Dodání nového kapitálu vlastníky (v mil. EUR) podle místních GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumulované dodání kapitálu veřejnými vlastníky (v mil. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Záruka na pokrytí rizik (v mld. EUR)
10
Zaručené závazky (v mld. EUR), z toho
162
166
152
144
161
88
78
75
73
ručení zřizovatele (v mld. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
záruky SoFFin (v mld. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Dříve byla HSH hodnocena všemi třemi velkými ratingovými agenturami (17) vždy stupněm AA. Dlouhodobý rating odrážel neomezené státní záruky poskytnuté veřejnými vlastníky HSH. Předpoklad, že veřejní vlastníci poskytnou další podporu, hraje i nadále významnou úlohu při ratingu HSH, přičemž agentura Fitch zvýšila rating (18) o sedm stupňů. Agentura Moody’s zvýšila na základě podpůrných faktorů rating o celkem sedm stupňů, z nichž jeden je třeba přičíst podpoře (regionální podpoře) poskytnuté veřejnými vlastníky.
(28)
Stand-alone rating (u Moody’s „rating finanční síly banky“ či „BFSR“) (19) C odráží názor ratingových agentur, že HSH disponuje přiměřenou finanční silou s omezeným, avšak dobrým obchodním modelem. Podle metody BFSR agentury Moody’s vykazují banky ohodnocené stupněm C buď přijatelné finanční základy v rámci předvídatelného a stabilního prostředí, nebo dobré finanční základy v rámci méně předvídatelného a stabilního prostředí.
(29)
V červenci 2004 začala agentura Fitch hodnotit nezaručené obligace HSH stupněm A, přičemž stand-alone rating HSH ponechala na stupni C. V červenci 2005 následovaly agentury Moody’s a S&P se svými ratingy na nezaručené obligace. Do počátku krize v roce 2008 byly ratingy HSH stabilní.
(30)
Od října 2008 lze u ratingů HSH sledovat dva trendy. První trend začal v říjnu 2008, když agentury Fitch a Moody’s postupně snížily stand-alone rating HSH na nižší stupeň kategorie D a vyšší stupeň kategorie E (E je nejnižší možný rating BFSR agentury Moody’s) (20). Jako důvody snížení ratingu agentury uvedly a) značné riziko vyplývající z cyklického základu aktiv HSH a zejména z aktiv v oblasti lodní dopravy, b) omezený přístup banky HSH ke kapitálu, přestože HSH prováděla kapitálově velmi náročné úvěrové operace a c) slabou a nízkou výnosnost HSH v porovnání s obdobím před krizí, kterou lze vysvětlit nízkým výnosem z aktiv, poměrně vysokými rezervami ke krytí rizik v oblasti financí založených na majetku („asset-based finance“) a podstatně vyššími náklady financování než před krizí. Agentury dále vyjádřily zásadní pochybnosti ohledně obchodního profilu HSH. Jelikož HSH nemá nijak rozsáhlý přístup k soukromým klientům, bude i nadále závislá na peněžních a kapitálových trzích, na nichž však bude mít problémy se zajištěním dostatečných finančních prostředků. Dodržování přísnějších regulačních požadavků ohledně kapitalizace, rezerv v oblasti likvidity a nevyváženosti financování by bylo pro čistě velkoobchodní banku jako HSH obzvlášť náročné.
(31)
Druhý trend začal v květnu 2009, když agentura S&P snížila rating HSH na BBB+. Následovaly agentury Moody’s a Fitch, které v květnu a v červenci 2010 snížily rating HSH na A3/A-. Při odůvodnění snížení ratingu poukázaly ratingové agentury na omezení další podpory ze strany veřejných vlastníků na základě a) pravidel státní podpory platných v EU a b) jejich rozpočtových omezení. Dosavadní rozsáhlá opatření podpory byla pro finanční sílu veřejných vlastníků těžkým břemenem, takže byli ochotni poskytnout další podporu jen v omezené míře. Důležitým aspektem při posuzování další ochoty veřejných vlastníků přijímat opatření podpory byl velký objem dluhových cenných papírů vydaných při použití doložky zachování právních účinků (grandfathering) (21), který tehdy zůstal v bilanci HSH.
(32)
Již v roce 2007 byla hodnota strukturovaného úvěrového portfolia (CIP) (22) HSH ve výši 30 mld. USD v důsledku finanční krize snížena o 1,3 mld. EUR. Rozšíření krize na reálnou ekonomiku negativně ovlivnilo tradiční úvěrové portfolio a kvalitu pohledávek HSH z jejích finančních činností v oblasti lodní dopravy, dopravy, nemovitostí a obnovitelných energií. Další úprava hodnoty CIP směrem dolů o 1,6 mld. EUR a vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací ve výši 1,9 mld. EUR výrazně přispěly k negativnímu výsledku ve výši 3,2 mld. EUR v roce 2008.
(33)
Úpadek banky Lehman Brothers v září 2008 vedl k dalšímu zostření problémů refinancování HSH, takže HSH požádala zvláštní fond ke stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) (dále jen „SoFFin“) o záruky likvidity ve výši 30 mld. EUR.
(34)
Dne 29. dubna 2009 Spolkový úřad pro finanční dohled (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) (dále jen „BaFin“) sdělil bance HSH, že se na základě stávající situace HSH z hlediska pravidel obezřetnosti domnívá, že je pro HSH složité splnit zákonné kapitálové požadavky. Úřad BaFin oznámil, že podle § 47 německého zákona o poskytování úvěrů vyhlásí moratorium, pokud vlastníci HSH nenavýší kapitálovou základnu HSH.
(35)
Dne 6. května 2009 snížila agentura S&P rating HSH o dva stupně z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem.
3. OPATŘENÍ PODPORY
(36)
Spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Hamburk přiznaly bance HSH v květnu a červnu 2009 dvě opatření podpory: rekapitalizaci ve výši 3 mld. EUR a opatření záruky druhé ztráty (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) ve výši 10 mld. EUR. Kromě toho HSH obdržela třetí podporu od fondu SoFFin ve formě záruk likvidity, které nakonec činily 17 mld. EUR (dále jen „záruky likvidity“).
3.1. REKAPITALIZACE
(37)
Rekapitalizace spočívala v kapitálovém vkladu v hotovosti v celkové výši 3 mld. EUR hlavní kapitálové složky Tier 1 výměnou za kmenové akcie s hlasovacím právem. Akcie byly emitovány společností HSH AG a v plné výši upsány společností HSH Finanzfonds AöR. Společnost HSH Finanzfonds AöR je veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem vlastněná a kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko.
(38)
HSH Finanzfonds AöR získala finanční prostředky potřebné na rekapitalizaci vydáním dluhopisů na kapitálových trzích. Závazky instituce vyplývající z emise dluhopisů jsou rovným dílem zajištěny spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko jako dílčích dlužníků a zárukami vůči vlastníkům dluhopisů. Dluhopisy vydané HSH Finanzfonds AöR slouží pouze k financování rekapitalizace HSH. HSH Finanzfonds AöR působí výlučně jako účelová společnost pro spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko a vedle rekapitalizace a záruky na pokrytí rizik nesleduje žádné další cíle.
(39)
Emisní cena nových akcií byla stanovena na základě ocenění HSH společností PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“), podle něhož činí hodnota společnosti v rozmezí od [ 2] mld. EUR do [ 3] mld. EUR ([ 19] EUR až [ 28] EUR za akcii). Podle ocenění je pak průměrná hodnota HSH [2-3] mld. EUR ([19-28] EUR za akcii). Ocenění bylo provedeno před snížením ratingu HSH ze dne 6. května 2009. Dopad snížení ratingu na hodnotu HSH nebyl při oceňování brán v úvahu, byl však zohledněn při poradách o stanovení emisní ceny. Ocenění vycházelo z předpokladu, že v roce 2013 dojde ke zvýšení ratingu na dřívější hodnotu A.
(40)
Za vložení 3 mld. EUR nového kapitálu chtěly spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko dosáhnout ročního protiplnění ve výši 10 % (300 mil. EUR ročně). Jelikož zisky předpovídané v obchodním plánu HSH na období 2009-2012 nebyly dostatečné pro vyplacení 10 % dividend na všechny kmenové akcie, byla emisní cena nových kmenových akcií snížena o dividendy nevyplacené v období 2009-2012 ve výši 10 %. Současná hodnota platby dividend ve výši 10 % za období 2009-2012 činí [650-800] mil. EUR ([3-6] EUR za akcii). Cena nových akcií byla stanovena na 19 EUR za akcii ([19-28] EUR mínus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR získala 157 894 737 nových kmenových akcií.
(41)
Sdružení spořitelen a Flowers se rekapitalizace neúčastnily, čímž se podíly obou sdružení spořitelen a Flowers rozmělnily z 13,20 %, 1,62 % příp. 25,67 % na 4,73 %, 0,58 % příp. 9,19 % a společné přímé a nepřímé podíly spolkových zemí Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko (včetně podílů držených prostřednictvím společnosti HSH Finanzfonds AöR) se zvýšily z 59,51 % na 85,49 %.
3.2. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK
(42)
Záruka na pokrytí rizik byla zavedena současně s rekapitalizací v červnu 2009. Také tuto záruku poskytla přímo HSH Finanzfonds AöR. Sdružení spořitelen a Flowers se na tomto opatření nepodílely. Záruka na pokrytí rizik spočívá v záruce druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR, která chrání HSH před ztrátami, jež vyplývají z portfolia v celkové výši 172 mld. EUR k určitému rozhodnému dni v březnu 2009 (expozice v selhání ve výši 187 mld. EUR). Tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR nese HSH sama. Tranše druhé ztráty ve výši až 10 mld. EUR jde na vrub HSH Finanzfonds AöR. Ztráty, které přesahují částku 13,2 mld. EUR (tranše první a druhé ztráty dohromady), ponese HSH. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR (celková hodnota aktiv [cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR).
(43)
V zásadě může HSH záruku kdykoli vypovědět, až do 31. prosince 2013 je však takové vypovězení omezeno na [2-5] mld. EUR celkem a na [1-4] mld. EUR ročně. Dne 9. března 2011 HSH vypověděla 1 mld. EUR záruky. Dne 18. června 2011 a opět dne 6. září 2011 HSH vypověděla další 1 mld. EUR záruky, takže se zbývající záruka snížila na 7 mld. EUR. Úřad BaFin byl o výpovědích informován. BaFin prohlásil, že proti tomu nevznese žádnou námitku.
(44)
Znehodnocená aktiva jako cenné papíry zajištěné aktivy (Asset-Backed-Securities,„ABS“) činí cca [3-6] % z [cca 172] mld. EUR portfolia zajištěného zárukou na pokrytí rizik. Velkou část zajištěných aktiv tvoří zákaznické úvěry, které představují hlavní činnost HSH. Zajištěné portfolio je vedeno v různých měnách, např. v EUR, USD a GBP.
Tabulka 2
Rozdělení [cca 172] mld. EUR zajištěných aktiv
Druh aktiv
Aktiva zahrnutá do rozvahy
(v mld. EUR)
% portfolia
Zákaznické úvěry
[cca 115]
(…)
Cenné papíry s pevným výnosem
[cca 30]
(…)
Půjčky proti dlužnímu úpisu (23)
[cca 15]
(…)
Cenné papíry zajištěné aktivy
[cca 10]
(…)
Platební záruky
[cca 5]
(…)
Celkem
[cca 172]
100,0
(45)
Před zavedením záruky na pokrytí rizik HSH nenechala ocenit externími odborníky celé portfolio, nýbrž pouze portfolio ABS a část portfolia CIP, která byla oceněna společnostmi Blackrock a Cambridge Place. Na příslušnou žádost Komise provedla HSH v období listopad 2009 až leden 2010 na základě předpokladu Komise ohledně přísného „zátěžového“ scénáře ocenění zajištěného portfolia. Ocenění bylo provedeno ve spolupráci s odborníky Komise. Předpoklady ocenění byly v souladu s přísnými „zátěžovými“ scénáři, které Komise použila v jiných případech. Ocenění vycházelo z podrobné analýzy vzorku 40 transakcí s fiktivní hodnotou 1 mld. EUR, tj. 0,6 % celkové expozice, a z ocenění tranší provedeného na velké reprezentativní části portfolia při použití programu agentury Moody’s CDOROM (24). Výchozí předpoklady byly prodiskutovány s odborníky Komise. Banku HSH přitom podporoval externí odborník společnosti Morgan Stanley, který potvrdil technickou správnost výpočtů. Účinek snížení kapitálu záruky na pokrytí rizik v okamžiku jejího zavedení byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. V únoru 2010 potvrdil úřad BaFin správnost metody použité ke stanovení účinku snížení kapitálu a souvisejících výpočtů.
(46)
Podle smlouvy o poskytnutí záruky uzavřené dne 2. června 2009 mezi HSH Finanzfonds AöR a HSH obdrží HSH Finanzfonds AöR za poskytnutí záruky druhé tranše prémii ve výši 400 bazických bodů ročně na nominální hodnotu záruky (10 mld. EUR) (dále jen „základní prémie“). Na základě využití a výpovědí se snižuje částka, na kterou je protiplnění ve výši 400 bazických bodů vypláceno. Tabulka 3 ukazuje celkovou částku kumulativní platby ve třech scénářích: a) scénář 1: základní scénář HSH, ve kterém se předpokládá, že záruka nebude využita a bude ze strany HSH do konce roku 2015 v plné výši vypovězena; b) scénář 2: méně příznivý scénář, v němž se počítá s využitím záruky ve výši 5 mld. EUR a c) scénář 3: případ, z něhož vychází ocenění aktiv a v němž se předpokládá, že záruka bude do roku [2015-2020] v plné výši využita (žádné výpovědi).
Tabulka 3
Protiplnění za záruku na pokrytí rizik podle návrhu Německa pro různé scénáře
(v mil. EUR)
Scénář 1
(záruka nebude využita)
Scénář 2
(záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Během období restrukturalizace by platby základní prémie podle využití záruky představovaly částku mezi [100-150] mil. EUR a 405 mil. EUR ročně (viz tabulka 4).
Tabulka 4
Předpokládaná platba základní prémie (400 bazických bodů) HSH společnosti HSH Finanzfonds AöR během období restrukturalizace (v mil. EUR)
(v mil. EUR)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Scénář 1 (záruka nebude využita)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scénář 2 (záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scénář 3 (záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. ZÁRUKY LIKVIDITY
(48)
HSH kromě toho požádala fond SoFFin o záruky likvidity, které měly pokrýt emisi nových dluhových cenných papírů v celkové výši 30 mld. EUR. Počátkem prosince 2008 SoFFin schválil emisi první tranše ve výši 10 mld. EUR. Záruky byly schváleny v rámci německého záchranného balíčku (25). Zbývajících 20 mld. EUR mělo být uvolněno po předložení plánu restrukturalizace. Druhá tranše ve výši 20 mld. EUR byla uvolněna poté, co HSH dne 7. března 2009 předložila fondu SoFFin koncepci restrukturalizace. K 30. září 2009 bylo využito celkem 17 mld. EUR. K 1. lednu 2010 snížil SoFFin maximální výši záruky z 30 mld. EUR na 17 mil. EUR. Maximální částka již nebyla zvýšena.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
4.1. PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NÁSLEDNÁ ZMĚNA FINANČNÍCH PROGNÓZ
(49)
První plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) je popsaný v rozhodnutí o zahájení řízení (body 23 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení). Doplňující informace ke koncepci restrukturalizace obsažené v původním plánu restrukturalizace byly předloženy v období říjen 2009 až červen 2011. Pozměněné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011 (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“). Finanční prognózy obsažené v původním plánu restrukturalizace a odpovídající aktualizace budou stručně popsány níže.
(50)
Původní plán restrukturalizace předpokládal pro období 2009-2014 snížení čistých výnosů z úroků o [cca 20] % z [cca 1,4] mld. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Ohledně jednotlivých prvků finančních výsledků předpokládala HSH pro hlavní banku (26) na období 2009-2014 zvýšení výsledku před restrukturalizací (a po vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací) o více než 200 %, a to z [cca 350] mil. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Výsledky před restrukturalizací předpokládané pro rok 2014 ve výši [cca 1,1] mld. EUR zahrnovaly rovněž pozitivní dopad z uvolnění částí rezervy na riziko úvěrových operací ve výši [cca 100] mil. EUR. Jako čistý zisk z provizí a obchodní výsledek bylo pro rok 2014 vykázáno [vždy cca 20] % výsledku před restrukturalizací hlavní banky. V pozměněném plánu restrukturalizace byl předpokládaný výsledek před restrukturalizací pro rok 2014 opraven na [350-450] mil. EUR, přičemž čistý zisk z provizí a obchodní výsledek činí [10-15] %.
(51)
V původním plánu restrukturalizace se počítalo se snížením celkových aktiv HSH z [cca 175] mld. EUR (2009) na [cca 150] mld. EUR (2014). Dále se předpokládalo zvýšení aktiv hlavní banky z [cca 100] mld. EUR (2009) na [cca 110] mld. EUR (2014). V pozměněném plánu restrukturalizace byl objem celkových aktiv pro HSH předpokládaný pro rok 2014 změněn na 120 mld. EUR a aktiva pro hlavní banku předpokládaná pro rok 2014 na 82 mld. EUR.
(52)
Podle původního plánu restrukturalizace se měla aktiva segmentu sektorové banky (lodní doprava, energie a doprava) zvýšit z [cca 30] mld. EUR (2009) na [cca 35] mld. EUR (2014); z toho mělo [cca 20] mld. EUR připadat na aktiva v oblasti lodní dopravy přednostně financovaná v USD. V pozměněném plánu restrukturalizace byla předpokládaná aktiva segmentu sektorové banky pro rok 2014 upravena na [20-25] mld. EUR a aktiva v oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR. Oproti původnímu plánu restrukturalizace nebyla již obchodní divize letecké dopravy do pozměněného plánu restrukturalizace začleněna.
(53)
Kvóta kapitálu Tier 1 předpokládaná pro rok 2014 činila v původním plánu restrukturalizace [cca 10] % a v pozměněném plánu restrukturalizace byla odhadována na [10-15] %.
(54)
Původní plán restrukturalizace obsahoval pro rok 2014 rozdělení plánovaných finančních zdrojů pro část bilance, která má být financována, ve výši [cca 100] mld. EUR (z toho [cca 25] mld. EUR nezajištěného financování na peněžním a kapitálovém trhu), takže oproti plánovaným celkovým aktivům ve výši [cca 150] mld. EUR vznikla mezera ve financování ve výši [cca 50] mld. EUR. V pozměněném plánu restrukturalizace byla mezera mezi předpokládanými celkovými aktivy a předpokládanými celkovými závazky snížena; HSH poskytla informace ke zdrojům financování, které mají být použity na pokrytí potřeby financování vyplývající z mezery.
(55)
V následující tabulce jsou znázorněny prognózy růstu pro hlavní oblasti činností HSH podle původního plánu restrukturalizace a změny provedené v pozměněném plánu restrukturalizace.
Tabulka 5
Porovnání míry růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků
Segment
Původní plán restrukturalizace
(1. září 2009)
Pozměněný plán restrukturalizace
(11. červenec 2011)
Poznámky k prognózám růstu v pozměněném plánu restrukturalizace
Lodní doprava
Míra růstu v nových obchodech ve výši [cca 250] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu [cca 40] %)
Míra růstu v nových obchodech ve výši [90-130] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu […] %)
Tato míra růstu vychází z ročního absolutního objemu nových obchodů ve výši průměrně […] mld. EUR v období 2011 až 2014. Pro porovnání: celkový objem trhu činil ve stejném období průměrně [cca 25] mld. EUR nových obchodů.
Firemní zákazníci
Nárůst objemu úvěrů o [cca 100] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Nárůst objemu úvěrů o […] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Tento nárůst odpovídá absolutnímu objemu nových obchodů ve výši […] mld. EUR za čtyři roky. Pro porovnání: k 31. prosinci 2008 činila celková aktiva v tomto segmentu 25,7 mld. EUR.
4.2. OBECNÝ POPIS POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(56)
Pozměněný plán restrukturalizace byl předložen dne 11. července 2011. Předpokládá výrazné změny obchodního modelu HSH. Nový obchodní model HSH je charakterizován nižším rizikem, silnějším zaměřením na regionální obchody a udržitelnost při financování a poskytování úvěrů. Plánovaná a již zahájená opatření restrukturalizace zahrnují vedle zaměření na činnosti hlavního předmětu podnikání a následně na prodej či ukončení různých činností a významných podílů také přizpůsobení sítě poboček a optimalizaci struktury nákladů. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá zřízení interní restrukturalizační jednotky, v níž mají být pro účetní a organizační účely shrnuty činnosti, v nichž se nemá pokračovat. Nejdůležitějšími body nového obchodního modelu jsou:
a)
nová orientace na životaschopnou hlavní banku cestou značného omezení aktiv, posílení regionálních obchodů (divize firemních zákazníků v Německu, obchod s nemovitostmi v Německu a soukromé bankovnictví) a zachování hlavních kompetencí ve vybraných mezinárodních obchodních činnostech se silnou regionální vazbou (lodní doprava a obnovitelné energie se zaměřením na Evropu);
b)
výlučné zaměření obchodování na kapitálových trzích na činnosti v oblasti treasury (takzvané obchody na vlastní účet) a činnosti orientované na zákazníky, zejména jako dodavatel produktů pro jiné obchodní jednotky (vzájemný prodej produktů, tzv. cross-selling); obchody na vlastní účet byly ukončeny;
c)
ukončení činností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH, tj. mezinárodního podnikání v oblasti přebírání společností, při kterém dochází k výraznému dodatečnému zadlužení (LBO), mezinárodního obchodu s nemovitostmi, financování letadel založené na majetku a dalších úvěrových operací, které nepatří jednoznačně k hlavním kompetencím;
d)
odprodej všech dceřiných společností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá odprodej celkem [100-120] podílů. HSH již počet podílů snížila o 25. Veškeré odprodeje mají proběhnout nejpozději do […];
e)
jasné oddělení ukončených obchodních divizí, které mají být v rámci interní restrukturalizační jednotky omezeny nebo prodány. Restrukturalizační jednotka nebude zahajovat žádné nové obchodní činnosti;
f)
výrazné přizpůsobení národních i zahraničních poboček: ukončení nestrategických činností povede k uzavření 15 z původních 21 zahraničních poboček. Pobočky či zastoupení v Helsinkách, Šanghaji, Bombaji, Stockholmu, Neapoli, Oslu, Rize, Tallinu, Varšavě, San Francisku a Hanoji již byly uzavřeny. Pobočky či zastoupení v Kodani, Paříži, Amsterodamu a Moskvě budou uzavřeny do roku 2012. Po restrukturalizaci si HSH ponechá šest poboček či zastoupení v Londýně, Hongkongu, New Yorku, Singapuru, Lucemburku a Aténách, přičemž pobočky v Londýně, Lucemburku a New Yorku mají být zmenšeny a pobočka v Hongkongu přeměněna na zastoupení.
(57)
Regionální zaměření zahrnuje především severoněmecké obchody se soukromými a firemními zákazníky, obchod s nemovitostmi a činnosti v oblasti spořitelen. Dále se HSH bude soustředit na vybrané oblasti mezinárodního financování lodí, jakož i na financování projektů v oblasti obnovitelných energií se zaměřením na Evropu a určité investice do infrastruktury. HSH uzavře pobočku v Lübecku do konce roku 2011.
(58)
Celkově bude bilanční suma nové hlavní banky značně snížena, zejména přenosem aktiv z hlavní banky na vlastní restrukturalizační jednotku HSH. Na konci restrukturalizačního období dne 31. prosince 2014 bude bilanční suma HSH (hlavní banky) činit 82 mld. EUR. V porovnání s bilanční sumou 208 mld. EUR v roce 2008 to odpovídá snížení o 126 mld. EUR, tj. téměř o 61 %.
(59)
Pozměněný plán restrukturalizace vychází z obecných předpokladů ohledně vývoje HDP v Německu, eurozóně, v USA a na celém světě, změn v krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách, inflace v eurozóně a v USA, cen ropy a směnného kurzu EUR/USD. Prognózy pro jednotlivé obchodní divize vycházejí z předpokladů ohledně míry růstu relevantního trhu, objemů a marží v oblasti nových obchodů na segment a kapacity vzájemného prodeje produktů. Vzhledem k významu obchodní divize lodní dopravy pro celkový finanční výsledek HSH předložila HSH odvětvově specifické předpoklady k vývoji trhu financování lodní dopravy. V následující tabulce jsou znázorněny prognózy týkající se vývoje velikosti trhu ohledně celosvětových nových obchodů (souhrnné hodnoty pro segmenty nákladních a kontejnerových lodí a tankerů), objemu nových obchodů HSH a podílu HSH na trhu.
Tabulka 6
Předpoklady k financování lodní dopravy v období 2011-2014
Průměr 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Celosvětové nové obchody v oblasti financování lodní dopravy celkem (v mld. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Nové obchody HSH (v mld. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Podíl HSH na trhu (%)
6,1
0,8
2,1
[cca 4]
[cca 5]
[cca 5]
[cca 5]
(60)
HSH vychází z průměrného směnného kurzu EUR/USD [1,30-1,50]. Předložila údaje o dopadu pozměněných předpokladů na zisk a ztrátu, jakož i o své čisté likviditě, a zejména analýzu citlivosti pro změny úroků a změny směnného kurzu EUR/USD. Podle analýzy citlivosti by HSH při výrazných změnách předpokladů ohledně úrokových sazeb a směnného kurzu EUR/USD nedosáhla takových ztrát, které by nemohla absorbovat. Kromě toho by stav likvidity HSH nebyl negativní, kdyby se směnný kurz EUR/USD výrazně odchyloval od základního scénáře.
(61)
HSH dále předložila na základě méně příznivých tržních předpokladů scénáře pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Finanční prognózy v případě scénářů pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ ukazují, že dopady stresového faktoru na platební schopnost HSH jsou tlumeny strukturou záruky na pokrytí rizik. V případě scénáře pro nepříznivou situaci by HSH odložila částečná vypovězení záruky, a tím omezila přibývání rizikově vážených aktiv v důsledku negativních hospodářských rámcových podmínek. U obou scénářů by výsledná kvóta kapitálu HSH Tier 1 činila během období restrukturalizace cca 10 %.
4.3. POPIS RESTRUKTURALIZACE JEDNOTLIVÝCH OBCHODNÍCH DIVIZÍ HSH
(62)
Bilanční suma obchodní divize firemních zákazníků hlavní banky se sníží z 26,3 mld. EUR (2008) na [10-20] mld. EUR (2014). Celkově se obchodní segment v tomto období zmenší o cca [45-55] %.
(63)
V divizi firemních zákazníků bude HSH nabízet finanční prostředky větším středním podnikům, a to zejména v hlavním regionu severního Německa.
(64)
HSH ukončila své činnosti v oblasti refinancování leasingových společností a své mezinárodní obchody LBO a ukončí rovněž svou divizi firemních zákazníků zaměřenou na asijské a skandinávské zákazníky. Divize firemních zákazníků nebude působit v oblasti financování letadel nebo lodí založeného na majetku. Schopnost HSH podporovat regionální obchody v hlavním regionu však nebude omezena.
(65)
HSH se v prvé řadě soustředí na větší střední podniky v severním Německu a na německé podniky určitých hlavních hospodářských odvětví. Bude se jasně zaměřovat na ziskové transakce a na zákazníky s dobrou bonitou, kteří požadují různé produkty. HSH bude usilovat o to, aby se pro tyto zákazníky stala „upřednostňovanou“ bankou.
(66)
S ohledem na zlepšení finanční situace se obchodní divize bude stále více zaměřovat na získávání vkladů a využívaní struktur financování, které umožňují syndikace, jsou způsobilé pro ECB nebo mohou být předávány investorům.
(67)
Bilanční suma obchodní divize nemovitostí hlavní banky se má snížit z 30,5 mld. EUR (2008) na [9-18] mld. EUR (2014). To odpovídá snížení o [50-70] %.
(68)
HSH bude nabízet všechny druhy úvěrových produktů a všechny ostatní bankovní produkty, po kterých bude ze strany realitních společností poptávka. HSH se bude svou obchodní činností zaměřovat na severní Německo a německé aglomerace. Zaměřovat se bude především na finanční řešení pro […] a financování projektů s přiměřeným stupněm rizika. V této obchodní divizi se HSH bude soustředit na financování […]. Zvláštní druhy nemovitostí budou financovány pouze selektivně.
(69)
Činnosti v jiných státech - včetně mezinárodního obchodu s nemovitostmi, který spočívá v podpoře německých zákazníků v evropských aglomeracích - budou ukončeny. V těchto oblastech HSH nebude provádět žádné nové obchody a stávající obchodní činnosti postupně ukončí.
(70)
HSH se bude orientovat především na profesionální investory v oblasti nemovitostí, zejména na stávající zákazníky, na vybrané developery, na zákazníky s pevnou pozicí v odvětví nemovitostí a s vysokým potenciálem v oblasti vzájemného prodeje produktů, jakož i na zákazníky spojené se severním Německem, kteří potřebují komplexní struktury financování. HSH bude nadále využívat struktury a produkty, které snižují potřebu finančních prostředků, např. obchody, které připadají v úvahu pro kryté dluhové obligace, úvěry způsobilé pro ECB a finanční prostředky a jistoty poskytované institucí Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Bilanční suma obchodní divize spořitelen hlavní banky se sníží z 8,7 mld. EUR (2008) na [ 3] mld. EUR (2014) především omezením činností refinancování pro spořitelny.
(72)
Zákaznická základna této obchodní divize je v prvé řadě tvořena spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru v severním Německu a v druhé řadě spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru mimo severní Německo (sekundární bankovní vztahy).
(73)
HSH nabízí širokou škálu produktů, které se zaměřují na hlavní obchodní oblasti spořitelen. Patří sem zejména divize soukromých a firemních zákazníků, činnosti v oblasti obchodů na vlastní účet, jakož i správa vlastních cenných papírů a správa úvěrového portfolia.
(74)
V obchodní divizi soukromého bankovnictví se bilanční suma hlavní banky sníží z 1,7 mld. EUR (2008) na [0,5-1,5] mld. EUR (2014).
(75)
HSH se soustředí na poskytování služeb movitým soukromým zákazníkům v hlavním regionu severní Německo. Navíc bude HSH nabízet služby soukromého bankovnictví v nadregionálních distribučních pobočkách jiných segmentů trhu. Škála služeb bude zahrnovat […].
(76)
HSH se soustředí na získávání a podporu movitých a velmi movitých soukromých zákazníků a nadací. V rámci vzájemného prodeje produktů budou služby soukromého bankovnictví poskytovány rovněž zákazníkům/fyzickým osobám jiných obchodních divizí hlavní banky.
(77)
V obchodní divizi lodní dopravy se bilanční suma hlavní banky sníží o 46 % z 28,3 mld. EUR (2008) na cca 15 mld. EUR (2014).
(78)
Do 31. prosince 2014 nepřesáhne tržní podíl HSH, pokud jde o nové obchody v oblasti financování lodí po celém světě, ročně [ 8] %. Dále HSH zajistí, že do 31. prosince 2014 - na základě každoročního hodnocení trhu - nebude patřit k třem poskytovatelům financování lodí s největším ročním objemem nových obchodů.
(79)
Portfolio HSH bude diverzifikováno jak s ohledem na typ lodí, tak na země. Pokud jde o různé druhy aktiv, bude se nadále klást důraz na […] a několik […]. Důležitým produktem budou běžné dlouhodobé hypoteční úvěry na novostavby a financování použitých lodí. HSH bude dále selektivně vystupovat jako poskytovatel strukturovaných finančních služeb.
(80)
HSH omezí své obchodní činnosti tím, že ukončí financování lodí typu ro-ro a výletních lodí […].
(81)
HSH se zaměří na střední a velké globálně působící společnosti lodní dopravy, malé rentabilní zákazníky, jakož i zákazníky vybrané na základě celkového potenciálu výnosnosti a rizikových aspektů. Dále hraje roli také ochota zákazníka k syndikacím, splnění předpokladů pro syndikaci (např. transparentnost) a refinancování.
(82)
Obchodní divize lodní dopravy bude nabízet zejména standardní financování (plain vanilla) (27) a v omezené míře strukturální financování a bude vystupovat jako Mandated Lead Arranger a Bookrunner.
(83)
Obchodní divize dopravy/letecké dopravy hlavní banky bude zrušena. Bilanční suma ve výši 11,7 mld. EUR (2008) vyprší v rámci restrukturalizační jednotky nebo bude přiřazena jiným obchodním divizím. Do budoucna nebude již HSH provádět žádná nová financování letadel založená na majetku. Příslušné stávající obchody budou postupně ukončeny, prodány nebo převedeny na restrukturalizační jednotku za účelem jejich omezení. HSH v rámci restrukturalizace již obchodní divizi částečně reorganizovala a strategicky důležité divize železniční dopravy a infrastruktury přiřadila k obchodní divizi energie a infrastruktury.
(84)
V důsledku nového uspořádání obchodní divize energie a infrastruktury v průběhu procesu restrukturalizace se bilanční suma uvedené divize v hlavní bance zvýší ze 4,6 mld. EUR v roce 2008 (bývalá obchodní divize energie) na [5-10] mld. EUR v roce 2014. Obchodní divize energie a infrastruktury zahrnuje jak segment obnovitelné energie, tak segment infrastruktury a železniční dopravy, které předtím patřily do obchodní divize dopravy.
(85)
V segmentu energie bude HSH financovat projekty v oblasti větrné a solární energie. Tato oblast zahrnuje kategorie aktiv větrné energie (na pevnině i na moři), solární energie (fotovoltaické a termální) a jako doplňkové podnikání sítě ve spojení s projekty větrné a solární energie. Cílovým regionem pro tyto činnosti je v prvé řadě Evropa. Činnosti HSH v oblasti konvenčních zdrojů energie a veškeré činnosti v oblasti energie v Severní Americe budou ukončeny.
(86)
Změny v obchodních divizích, zejména uzavření divize letecké dopravy a zmenšení segmentů pro zahraniční nemovitosti a lodní dopravu, povedou automaticky ke zmenšení segmentu „ostatních činností“.
(87)
Segment ostatních činností zahrnuje - vedle korporátního centra - obchody na kapitálovém trhu, v němž HSH spravuje svůj majetek a který slouží jako dodavatel produktů pro obchodní divize.
(88)
HSH bude soustavně zlepšovat stabilitu a kvalitu svého financování. Od konce roku 2012 zajistí, že jak její čisté stabilní financování (net stable funding ratio), tak její koeficient krytí likvidity (liquidity coverage ratio) (28) […]. Podíl hlavní banky na obchodu v USD, který je refinancován prostřednictvím financování v USD (a nikoli prostřednictvím swapů), se do konce roku 2012 zvýší na nejméně […] % a do konce roku 2014 na nejméně […] %.
(89)
HSH výrazně sníží obchod na kapitálovém trhu s vysokým potenciálním rizikem a již výrazně omezila svůj katalog produktů. Obchody na vlastní účet již byly ukončeny.
4.4. POPIS FINANČNÍHO PLÁNOVÁNÍ V POZMĚNĚNÉM PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(90)
HSH předložila pro období 2011-2014 rozsáhlý obchodní plán včetně propočtu zisku a ztrát a bilance, ukazatelů rentability a produkce rozepsaných podle obchodních divizí a sloučených na úrovni koncernu. Dále HSH předložila analýzu citlivosti v podobě scénáře pro nepříznivou situaci a scénáře pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Podle očekávaného zisku a ztrát vznikne koncernu HSH v roce 2011 další ztráta ve výši cca [100-200] mil. EUR, koncern pak bude své zisky do roku 2014 neustále zvyšovat na cca [400-500] mil. EUR po zdanění. Výnosnost vlastního kapitálu bude v roce 2011 negativní a do roku 2014 vzroste na cca [7-8] %. Kvóta Tier 1 dosáhne v období 2012-2014 cca [13-16] %. Podle pokynů Komise obsahují finanční prognózy pozměněného plánu restrukturalizace pro rok 2011 jednorázovou platbu ve výši 500 mil. EUR, která byla odečtena od výsledku před zdaněním. Celková aktiva se podle prognóz zřejmě sníží z 208 mld. EUR (2008) na 120 mld. EUR (2014).
(91)
V následujících tabulkách jsou uvedeny základní údaje pozměněného plánu restrukturalizace pro HSH a hlavní banku.
Tabulka 7
Finanční plánování pro HSH na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Výsledek (v miliónech EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Výnosnost vlastního kapitálu po zdanění (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Aktiva celkem (v mld. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabulka 8
Finanční plánování pro hlavní banku na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Aktiva segmentu (v mld. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
V následujících tabulkách je uveden plán financování HSH s ohledem na obecnou strategii financování a strategii financování v USD.
Tabulka 9
Plán financování HSH 2010-2014
(v mld. EUR)
Objem podle zdroje financování
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Kryté dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dlouhodobé nezajištěné prioritní dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Krátkodobé financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Obchodní a retailové vklady (do roku 2010)/zůstatkové vklady (usazená depozita z roku 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rozvojové banky a obchodní úvěry
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridní kapitálové nástroje (Tier 1 a Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Deriváty
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem - (závazky celkem + deriváty), která mají být financována krátkodobými zajištěnými finančními prostředky, nadměrné vklady a vlastní prostředky
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy se sníží ze 44 mld. EUR (konec roku 2010) na [13-18] mld. EUR (konec roku 2014). Zároveň se sníží celková aktiva HSH o [25-35] mld. EUR. Rozdíl mezi celkovými aktivy a celkovými závazky (očištěný o účinek derivátů) představuje mezeru v plánu financování, která musí být pokryta krátkodobými nezajištěnými a zajištěnými finančními prostředky, jakož i přebytkem vkladů a vlastních prostředků. Plánování HSH ohledně vkladů se týká pouze části celkových vkladů, která se považuje za stabilní (usazená depozita), přičemž skutečná výše vkladů bude pravděpodobně vyšší a vyplní část mezery ve financování. I když by mohla být část mezery ve financování mezi financovanými aktivy a závazky kryta krátkodobým financováním na peněžním a kapitálovém trhu, závislost HSH na krátkodobém financování na peněžním a kapitálovém trhu se během období restrukturalizace v absolutních hodnotách snižuje. Vzhledem ke strategii financování v EUR bude HSH využívat relativně více kryté dluhopisy.
Tabulka 10
Strategie financování v USD (2010-2014)
(v mld. USD)
Objem
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Financování v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Financování v USD prostřednictvím swapů
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD - lodní doprava
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Zatímco HSH v roce 2010 financovala 75 % svých aktiv v USD prostřednictvím křížových měnových swapů, má se využití swapů snížit na […] % celkových aktiv v USD (včetně aktiv v restrukturalizační jednotce). Poměrně menší závislosti na financování prostřednictvím swapů se dosáhne snížením aktiv vedených v USD, a tudíž snížením absolutních částek financování v USD.
(95)
V roce 2010 poskytly spořitelny [2,5-3,5] mld. EUR dlouhodobého nezajištěného financování HSH a [200-500] mil. EUR dlouhodobého zajištěného financování, tj. celkem [2,7-4] mld. EUR. Oproti tomu poskytly další zemské banky celkem [150-250] mil. EUR a další finanční instituce (soukromé a veřejné finanční instituce jiné než spořitelny a zemské banky) [1-2] mld. EUR.
(96)
Z pozměněného plánu restrukturalizace vyplývá posílení pozic a poměrů kapitálu HSH v průběhu restrukturalizace s plánovanou kvótou kmenového kapitálu [10-13] % do konce roku 2014. Na žádost Komise zahrnula HSH do svých finančních prognóz na rok 2013 navýšení základního kapitálu o 500 mil. EUR.
Tabulka 11
Kapitálová pozice HSH (2009-2015)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
2015
Rizikově vážená aktiva po záruce (v mld. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Nesplněné záruky (v mld. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Vývoj kapitálu (v mld. EUR)
Kmenový kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Celkový kapitál (v mld. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Poměry kapitálu
Kmenový kapitál/rizikově vážená aktiva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapitál Tier 1/rizikově vážená aktiva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ZÁVAZKY NĚMECKA
(97)
Německo se zavázalo, že HSH provede pozměněný plán restrukturalizace, a předložilo závazky stanovené v přílohách I a III tohoto rozhodnutí.
4.6. SLEDOVÁNÍ
(98)
Německo se zavázalo, že kontrolní správce bude čtvrtletně předkládat podrobnou zprávu. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace o protiplnění v souvislosti s opatřením na záchranu aktiv (v souladu s přílohou V sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“ (29)) a o provádění pozměněného plánu restrukturalizace (v souladu s bodem 46 sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“ (30)).
5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ O PŘEZKUMU OPATŘENÍ PODPORY VE PROSPĚCH HSH
(99)
Komise dne 30. října 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení, aby zjistila, zda záruka na pokrytí rizik splňuje kritéria sdělení o znehodnocených aktivech ohledně aktiv způsobilých pro podporu, oceňování (včetně metody oceňování), protiplnění a správy znehodnocených aktiv. Kromě toho Komise chtěla prošetřit předpoklady platné pro rekapitalizační opatření, rozdělení zátěže a opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(100)
Ohledně způsobilosti zajištěných aktiv vyjádřila Komise v bodě 40 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda byla příslušná kritéria sdělení o znehodnocených aktivech splněna, neboť jen malá část zajištěného portfolia spadala přímo pod definici znehodnocených aktiv obsaženou ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(101)
Ohledně transparentnosti a poskytnutí informací Komise v bodě 43 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že HSH předložila zprávy o ocenění vypracované nezávislými odborníky, které se týkaly pouze zlomku zajištěného portfolia, přesněji řečeno, velké části strukturovaných úvěrových cenných papírů. Kromě toho Německo tehdy nedalo k dispozici žádné ověření postupů oceňování a výsledků ze strany úřadu BaFin.
(102)
Ohledně správy aktiv Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda opatření plánovaná bankou HSH splňují kritéria sdělení o znehodnocených aktivech, neboť všechna aktiva se i nadále objevují v bilanční sumě HSH.
(103)
Ohledně ocenění Komise v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že nezávislí odborníci oceňovali pouze strukturované úvěrové portfolio a že v té době neměla k dispozici dostatečné informace pro posouzení skutečné hospodářské hodnoty celého portfolia. Komise dále prohlásila, že hodlá prověřit korelační předpoklady použité bankou HSH na zajištěná aktiva.
(104)
Ohledně protiplnění vyjádřila Komise v bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o přiměřenosti rozdělení zátěže, neboť podle sdělení o znehodnocených aktivech je třeba od HSH žádat, aby se na základě ustanovení o první ztrátě podílela na části (zpravidla nejméně 10 %) ztrát nebo rizik. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda přirážka ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(105)
Ohledně obnovení životaschopnosti vyjádřila Komise v bodě 59 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda je HSH schopna obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Vzhledem k silné závislosti HSH na peněžním a kapitálovém trhu pochybovala Komise zejména o tom, zda je předložená strategie refinancování sama o sobě po vypršení státních záruk střednědobě a dlouhodobě udržitelná.
(106)
V bodech 60 a 61 rozhodnutí o zahájení řízení Komise zpochybnila předpokládané míry růstu a marže, které vycházejí z původního plánu restrukturalizace. Komise pochybovala zejména o vyšších maržích v obchodní oblasti soukromého bankovnictví a o předpokládaných mírách růstu v oblastech lodní dopravy a dopravy, v nichž HSH již měla poměrně vysoké podíly na trhu.
(107)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že HSH má v úmyslu ve značném rozsahu pokračovat ve svých mezinárodních činnostech na kapitálových trzích, zároveň však prohlašuje, že chce svůj obchodní model opět více zaměřit na regionální aktivity. V bodě 63 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda je předpoklad, že HSH v roce 2013 opět dosáhne svého předchozího ratingu A, realistický.
(108)
Ohledně vlastního příspěvku Komise prohlásila, že původní plán restrukturalizace neobsahuje žádné rozsáhlé návrhy. Objem vlastního příspěvku ve formě odprodejů zůstává nejasný. V souvislosti s rozdělením zátěže také na menšinové akcionáře Komise vyjádřila pochybnosti ohledně ocenění HSH, a tudíž také ohledně ceny nově vydaných akcií. V bodech 10 a 32 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda sdružení spořitelen a Flowers, které se nepodílely na rekapitalizaci, nemohly mít přínos z kapitálové injekce tím, že si ponechaly nadměrně vysoké podíly v HSH.
6. STANOVISKO NĚMECKA
(109)
Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH k rozhodnutí o zahájení řízení.
6.1. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK
(110)
Německo zastávalo stanovisko, že právní posouzení záruky na pokrytí rizik provedené Komisí je chybné, neboť vychází z použití sdělení o znehodnocených aktivech, které v daném případě není použitelné.
(111)
Německo nesouhlasilo s Komisí, že použití sdělení o znehodnocených aktivech je nezbytně nutné a že Komise musela nezávisle na okamžiku zavedení nebo oznámení opatření použít právní předpisy a sdělení platné v době přijetí rozhodnutí (31). Podle názoru Německa lze s tímto názorem souhlasit jen tehdy, spadá-li opatření do působnosti daných právních předpisů nebo sdělení, což v tomto případě neplatí. Německo dále tvrdilo, že se sdělení o znehodnocených aktivech nevztahuje na všechny druhy podpůrných opatření zaměřených na znehodnocená aktiva. Podle Německa je třeba sdělení o znehodnocených aktivech považovat pouze za správní předpis, jehož cílem jsou jednotné správní postupy a který je závazný pouze pro Komisi. Slučitelnost záruky na pokrytí rizik s vnitřním trhem musí být posuzována přímo na základě SFEU. Jelikož podle Německa nespadá cíl záruky druhé ztráty a složení zajištěného portfolia do působnosti sdělení o znehodnocených aktivech, je dokázáno, že toto sdělení není v případě HSH použitelné.
(112)
Německo prohlásilo, že použití sdělení o znehodnocených aktivech vede k nesprávnému rámci hodnocení, jenž je pro HSH ve vztahu k určení prvku podpory, hodnoty portfolia, výše protiplnění a potřebě restrukturalizace nepříznivý.
(113)
Německo odkazovalo na bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise vysvětlovala, že posouzení tržní hodnoty portfolia sestávajícího hlavně z úvěrů pro podniky je složité. Německo tyto obtíže považovalo za důkaz toho, že záruku druhé ztráty nelze posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a prohlásilo, že Komise by extrapolací dospěla k částce podpory ve výši nominální hodnoty záruky. Německo dále prohlašuje, že již tento výsledek svědčí o tom, že zvolená metoda musí být nesprávná, neboť by to znamenalo, že by Komise ohledně prvku podpory stavěla zvolenou záruku na pokrytí rizik na stejnou úroveň s rekapitalizací, přestože obě opatření mají odlišnou povahu. Zatímco rekapitalizace představuje trvalou kapitálovou injekci, v případě záruky se jedná o stabilizační opatření pouze s regulační působností, které je omezené na dobu platnosti zajištěných aktiv.
(114)
Německo poukázalo na to, že odvození prvku podpory na základě tržní hodnoty ukazuje, že Komise neuznává povahu záruky na pokrytí rizik, neboť tato se nevztahuje na výkyvy na trhu. Komise by měla prvek podpory v případě záruky druhé ztráty určovat spíše podle všeobecných pravidel státní podpory a zejména podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení o zárukách“). Podle Německa by použití sdělení o zárukách v případě, že bylo protiplnění záruky na pokrytí rizik uznáno za odměnu běžnou na trhu, vedlo k nižšímu prvku podpory.
(115)
I kdyby bylo možné použít sdělení o znehodnocených aktivech na záruku druhé ztráty, Komise se podle názoru Německa při jeho použití dopustila chyb při určování prvku podpory a při výpočtu výše protiplnění, jakož i ve vztahu k rozdělení zátěže a správě aktiv v restrukturalizační jednotce. Prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je nesprávný, jelikož jsou nesprávné předpoklady ohledně převodní a tržní hodnoty portfolia. Pokud jde o protiplnění za kapitálovou úlevu Německo zdůraznilo, že se posouzení dopadu kapitálové úlevy obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení opírá o staré údaje. Podle novějších údajů je dopad kapitálové úlevy mnohem nižší. Předběžné posouzení rozdělení zátěže je rovněž nesprávné a příliš omezené, neboť Komise je vztahuje pouze na první ztrátovou tranši záruky, která je mnohem nižší než první ztrátová tranše ve výši 10 % zajištěného portfolia požadovaná podle sdělení o znehodnocených aktivech. Mezi rozdělením zátěže a první ztrátovou tranší uvedenou v absolutních hodnotách neexistuje žádná souvislost. Navíc HSH nese veškeré ztráty, které přesahují záruku druhé ztráty. Ohledně správy aktiv Německo prohlásilo, že zásady sdělení o znehodnocených aktivech nelze použít na záruku na pokrytí rizik pro HSH a že by nemělo smysl spravovat všechny hodnoty, na které se vztahují záruky na pokrytí rizik, odděleně. HSH pravděpodobně zřídí restrukturalizační jednotku a zajistí jasné funkční a organizační oddělení hlavní banky a restrukturalizační jednotky, které bude dodrženo až do úrovně správní rady.
(116)
Německo nesouhlasí s oceněním portfolia, které je uvedeno v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení. U zajištěného portfolia se z velké části jedná o klasické úvěrové operace, které nejsou snadno dostupné pro hodnocení založené na peněžním toku. Také pravidlo oceňování „komplexních“ aktiv, které má prostřednictvím paušálního snížení hodnoty simulovat nejistotu na trhu, není pro oceňování zajištěného portfolia v daném případě přiměřené. Zatímco bylo portfolio CIP banky HSH oceněno externími odborníky na základě peněžních toků, byla aktiva v podstatně větším úvěrovém portfoliu oceněna na základě běžné, pro banky obvyklé úvěrové analýzy v souladu s příslušnými regulačními předpisy. Při této úvěrové analýze má klíčový význam bonita dlužníka.
(117)
Německo tvrdilo (jak bylo popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení), že použití metod výpočtu, které byly stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech, na záruku druhé ztráty je nepřiměřené a že by pro určení výše protiplnění mělo být použito sdělení o zárukách. Během výměny informací, která zahrnovala také několik schůzek a telekonferencí, předložilo Německo v období od ledna do srpna 2010 informace dokazující, že zpětné získání částky […] v plné výši by ztížilo obnovení životaschopnosti HSH.
6.2. STANOVISKO K REKAPITALIZACI
(118)
Německo zastávalo názor, že se Komise také při posouzení rekapitalizace dopustila chyb, které se týkají ocenění společnosti HSH a právního posouzení případných výhod pro menšinové akcionáře, jež se na rekapitalizaci nepodílejí.
(119)
Pochybnosti Komise ohledně ocenění společnosti vyplývají podle názoru Německa z chybného posouzení skutkového stavu. Proto není důležité, že původní ocenění společnosti ze strany PwC nezahrnuje snížení ratingu provedené agenturou S&P, a existují dobré důvody předpokládat, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A.
(120)
Pokud jde o emisní cenu nových akcií, jsou pro banky kotované na burze běžné srážky ve výši 30 až 60 %. Ocenění HSH je přiměřeným základem pro stanovení ceny nových akcií a původní akcionáři HSH by z opatření podpory neměli užitek, pokud by si ponechali příliš vysoký podíl na bance HSH.
6.3. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK A K REKAPITALIZACI VZHLEDEM K NEOMEZENÉ STÁTNÍ ZÁRUCE
(121)
Německo prohlásilo, že bez podpory na záchranu by došlo k likvidaci HSH a následně by veřejní vlastníci museli v rámci neomezené státní záruky nést mnohem vyšší ztráty. Případné pohledávky v rámci neomezené státní záruky se odhadují na 30 mld. EUR a více. Německo poukázalo na to, že soukromý investor v situaci veřejných vlastníků by přijal stejná záchranná opatření, aby zabránil vyšším ztrátám.
(122)
Německo se domnívá, že záchranná opatření splňují kritéria „testu soukromého investora“ (tj. použití zásady investora v podmínkách tržního hospodářství), a tudíž nepředstavují státní podpory. Kritéria tohoto testu jsou splněna, pokud lze rozumně předpokládat, že podnik opět obnoví svou životaschopnost, a pokud náklady na likvidaci převýší náklady na kapitálová opatření (33). Podle Německa je původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 dostatečným dokladem toho, že HSH je schopna obnovit svou životaschopnost. V souvislosti s odhadem nákladů na likvidaci Německo prohlásilo, že je třeba rozlišovat mezi závazky, které mají převzít spolkové země jako vlastníci HSH, a závazky, které mají jako orgány veřejné moci. Závazky spolkových zemí jako orgánů veřejné moci (např. podpora v nezaměstnanosti a příspěvky na sociální zabezpečení) se při odhadu nákladů na likvidaci nesmí brát v úvahu. V nákladech na likvidaci by měly být zohledněny pouze závazky spolkových zemí jako vlastníků HSH. S odvoláním na rozsudek ve věci Linde (34) Německo zastávalo názor, že při provádění testu soukromého investora je třeba zohlednit závazky vyplývající z dříve poskytnutých slučitelných podpor. Neomezené státní záruky byly Komisí povoleny, a tudíž představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho závazky vyplývající z neomezené státní záruky patří mezi závazky spolkových zemí coby vlastníků HSH a nikoli coby orgánů veřejné moci. Neomezená státní záruka je ve své povaze srovnatelná s prohlášením o převzetí ručení. Proto by při odhadu nákladů na likvidaci měly být zohledněny závazky veřejných vlastníků v rámci neomezené státní záruky ve výši nejméně 30 mld. EUR. Německo zastávalo názor, že by náklady na likvidaci výrazně překročily náklady na kapitálová opatření veřejných vlastníků ve prospěch HSH. Německo se proto domnívá, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že se v případě záchranných opatření nejedná o státní podpory.
6.4. STANOVISKO K UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍHO MODELU HSH
(123)
Přestože Německo nejprve považovalo předběžné posouzení obchodního modelu HSH v bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení za příliš negativní, aktualizovalo svůj původní plán restrukturalizace, aby rozptýlilo obavy Komise ohledně hospodářské soutěže.
6.5. STANOVISKO K VLASTNÍMU PŘÍSPĚVKU A K VYROVNÁVACÍM OPATŘENÍM
(124)
Německo prohlásilo, že opatřeními ke splnění přiměřeného vlastního příspěvku plánovanými v původním plánu restrukturalizace, které spočívají v kompenzaci opatření, uvolnění kapitálových rezerv, prodeji významných podílů a snížení nákladů, se ve výsledku dosáhne vlastního příspěvku ve výši 5,9 mld. EUR, a tudíž by tato opatření měla být dostatečná.
(125)
Navrhovaná vyrovnávací opatření - snížení bilanční sumy, ukončení ziskových obchodních portfolií, uzavření 12 (35) z dosavadních 21 mezinárodních poboček a prodej významných podílů (REAG a DAL (36)) - Německo zpočátku považovalo za dostatečná, avšak v pozměněném plánu restrukturalizace byla ještě jednou změněna.
7. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(126)
Komise obdržela také připomínky od třetích stran. Své připomínky sdělila sdružení spořitelen dne 30. listopadu a 11. prosince 2009 a Flowers dne 17. prosince 2009.
7.1. PŘIPOMÍNKY SGVSH A SVB
(127)
Sdružení spořitelen nesouhlasila s předběžným názorem Komise, že nepřiměřeně profitovala z rekapitalizace poskytnuté bance HSH veřejnými akcionáři, neboť emisní cena nových akcií byla podle názoru sdružení spíše nízká.
(128)
Rozdělení řízení ve věci HSH, kdy by byla opatření podpory schvalována jedním řízením a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným řízením, by bylo porušením článku 7 nařízení (ES) č. 659/1999 (37) (dále jen „procesní nařízení“). Opatření podpory nemůže být zároveň (ve prospěch HSH) slučitelné s vnitřním trhem a neslučitelné ohledně vlastníků podílů HSH. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci vzhledem ke sdružením spořitelen a Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle sdružení spořitelen by se Komise měla otázkou rozdělení zátěže také na menšinové akcionáře zabývat při obecném posouzení rozdělení zátěže v rámci rekapitalizace.
(129)
Podle názoru Komise nedostatečné rozmělnění podílů menšinových akcionářů nemůže podle sdružení spořitelen představovat státní podporu. Považují rozmělnění za druhotný efekt rekapitalizace. Kromě toho nejsou splněna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU v tom smyslu, že sdružení spořitelen nepředstavují podle pravidel pro státní podporu podniky. SGVSH a SVB nepůsobí samy na žádném trhu, pouze drží podíly pro své členy (veřejné spořitelny v Hamburku a Šlesvicku-Holštýnsku). Výhoda pro sdružení spořitelen by mohla spočívat nanejvýš ve zvýšení hodnoty podílů HSH, které je spjato se všemi kapitálovými injekcemi. Kromě toho nebyla údajná výhoda poskytnuta ze státních prostředků. Stupeň rozmělnění závisí na počtu a ceně akcií. O ceně však nerozhoduje stát, nýbrž valná hromada vlastníků podílů. Toto rozhodnutí není přičitatelné státu a nelze je podle rozsudku ve věci Stardust Marine (38) považovat za státní podporu. Údajná výhoda však v žádném případě neměla vliv na konkurenceschopnost spořitelen na trzích, na nichž působí. Proto tato údajná výhoda nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(130)
Sdružení spořitelen dále poukazují na to, že Komise dosud nezkoumala druhotné efekty u jiných opatření rekapitalizace. Ani soudy Unie v rozsudku WestLB (39) nepotvrdily tento přístup. Sdružení spořitelen dále zjistila, že Komise neprozkoumala druhotné efekty ani v jiných případech, v nichž se emisní cena nových akcií zdála být mimořádně vysoká (40). Pokud by se tento aspekt zkoumal pouze v případech, jako je HSH nebo BayernLB, došlo by k porušení zásady rovnosti.
(131)
Sdružení spořitelen dále objasnila, že akcionáři podílející se na akciové společnosti mají přednostní právo na koupi nových akcií. Jedná se však o opci a nikoli o povinnost nákupu. Sdružení spořitelen považovala cenu nových akcií za přiměřenou, nemohla se však z finančních důvodů na rekapitalizaci podílet.
(132)
Sdružení spořitelen dále tvrdila, že v roce 2008 výrazně přispěla ke kapitálovým opatřením ve prospěch HSH. V červenci 2008 tak proměnila tichou spoluúčast ve výši 685 mil. EUR v kmenový kapitál HSH ve výši 125 mil. EUR a kapitálové rezervy ve výši 560 mil. EUR. Kromě toho sdružení spořitelen spolu s Flowers upsala tichou spoluúčast ve formě směnitelné obligace (hybridní nástroj) ve výši 962 mil. EUR, přičemž sdružení spořitelen převzala podíl ve výši 660,5 mil. EUR. Koncem roku 2008 HSH rozpustila kapitálové rezervy ve výši 3,1 mld. EUR, aby vyrovnala ztráty a zabránila absorpci ztrát hybridních nástrojů. V této souvislosti by sdružení spořitelen ztratila svůj podíl 560 mil. EUR na kapitálových rezervách. Povinně převoditelné cenné papíry se podílí na ztrátě HSH; rovněž nebyl vyplacen žádný kupón. Sdružení spořitelen již od roku 2008 neobdržela žádné dividendy.
(133)
V květnu 2009 chtěla sdružení spořitelen prodat své akcie. Prodej však nebyl možný v důsledku dohody o vlastnictví akcií uzavřené s veřejnými vlastníky dne 25. března 2003. Smluvní strany dohody o vlastnictví akcií se zavázaly vykonávat své hlasovací právo tak, aby veřejným vlastníkům podílů a sdružení spořitelen zůstala zachována většina hlasů a jejich podíly se až do určitého procenta neprodávaly. Dohodu o vlastnictví nelze vypovědět před 31. prosincem 2013.
(134)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že jejich podíly byly během rekapitalizace značně rozmělněny a poklesly z 13,2 % na 4,7 %, resp. z 1,62 % na 0,6 %. Veřejní vlastníci s 85,5 % přímých a nepřímých podílů společně kontrolovali všechna strategická rozhodnutí HSH. Tato společná kontrola znamená z pohledu soukromého investora dodatečné snížení hodnoty podílů držených menšinovými akcionáři.
(135)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že ocenění HSH společností PwC bylo zadáno bankou HSH a nikoli menšinovými akcionáři. PwC provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Sdružení spořitelen se domnívají, že PwC měla zohlednit zvláštní hodnoty a upravenou rizikovou prémii, z čehož by vyplynula hodnota 30 EUR za akcii. Sdružení spořitelen tudíž zastávala stanovisko, že jejich podíly byly nadměrně rozmělněny, a odhadovala škodu na přibližně 200 mil. EUR.
7.2. PŘIPOMÍNKY FLOWERS
(136)
Flowers předložila obdobné argumenty jako sdružení spořitelen a navíc prohlásila, že již poskytla značný vlastní příspěvek k restrukturalizaci HSH. Kapitálová opatření provedená v červenci 2008 ve prospěch HSH jsou podle ní úzce spjata s navýšením kapitálu v květnu 2009. V červenci 2008 Flowers vložila 300 mil. EUR v hotovosti. Dále tvrdí, že ohledně tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR provedla Flowers platby v hotovosti v celkové výši 301,5 mil. EUR. Tichá spoluúčast ve formě směnitelné obligace se podílela na ztrátě, neboť nebyl vyplacen žádný kupon. Podíl investorů na těchto kapitálových opatřeních činil 48 %, a je tak podstatně vyšší než jejich tehdejší podíl na HSH v celkové výši 25,67 %.
(137)
Investoři konzultující společnost Flowers nesouhlasili s předběžným hodnocením Komise v bodech 65 a 73 rozhodnutí o zahájení řízení, že byl jejich vlastní příspěvek a jejich podíl na rozdělení zátěže nedostatečný. Poukázali na to, že v roce 2009 při uvolnění kapitálových rezerv ve výši 3,1 mld. EUR přispěli částkou 794 mil. EUR. Investoři odkazovali na rozhodnutí Komise ve věci Commerzbank (41) a tvrdili, že Komise v této věci považovala prodej podílů a jiných aktiv za dostatečný vlastní příspěvek a zákaz vyplácení kupónů a dividend za rozdělení zátěže. Investoři se domnívali, že kapitálová opatření z roku 2008 by měla být zohledněna.
(138)
Investoři požadovali, že ztrátu své blokační menšiny způsobenou rozmělněním jejich podílů je třeba rovněž považovat za vlastní příspěvek. Navzdory rozmělnění jejich podílů na 9,19 % by se od nich na základě jejich podílu vlastnictví před rakapitalizací i mohlo v rámci neomezené státní záruky požadovat 26,58 %. Dále nepovažovali pochybnosti Komise ohledně ocenění HSH a ani názor Komise, že je cena akcií přemrštěná, za oprávněné. Podle jejich názoru nebyla zohledněna řada faktorů zvyšujících hodnotu akcií.
(139)
Investoři tvrdí, že jelikož německé právo nepočítá s možností přenosu akcií, nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře. Rozdělení probíhajícího řízení není možné, neboť ve prospěch HSH bylo provedeno pouze jedno opatření podpory.
8. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(140)
Německo předložilo své stanovisko k připomínkám sdružení spořitelen a investorů konzultujících společnost Flowers. Zastává i nadále názor, že ocenění HSH je přiměřené a menšinoví akcionáři neměli prospěch z nepřímých státních podpor. Kromě toho Německo souhlasí s rozdělením řízení, pokud by se tím umožnilo rychlejší ukončení řízení očekávané bankou HSH a trhy. Německo pochybovalo o tom, že rekapitalizace představuje jednotný právní postup a že proto může být posuzována z hlediska podpor jen jednotně. Německo s odkazem na judikaturu soudů Unie prohlásilo, že rozdělení řízení je z právního hlediska možné. Pokud by právní posouzení podpory ve vztahu k různým příjemcům (v tomto případě HSH a menšinoví akcionáři) bylo odlišné, neohrožuje to slučitelnost podpory poskytnuté ve prospěch HSH s vnitřním trhem. Přiměřenost podpory na úrovni banky, která je příjemcem podpory, lze zajistit odpovídajícím zpracováním plánu restrukturalizace, zatímco případné výhody poskytnuté menšinovým akcionářům v důsledku příliš vysoké emisní ceny akcií by musely být posuzovány a opravovány odděleně. Německo nesouhlasilo s názorem Flowers, že nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře, neboť německé právo nepočítá s možností přenosu podílových listů. Takový přenos je podle německého práva možný, avšak i kdyby možný nebyl, nemůže se Německo odvolávat na neexistenci exekučního titulu, aby odůvodnilo, proč neprovedlo rozhodnutí Komise o navrácení.
9. POSOUZENÍ
9.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(141)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(142)
Opatření se považuje za státní podporu, pokud jsou splněny tyto předpoklady: a) opatření musí být poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytovat výhodu, která by mohla určitým podnikům nebo odvětvím výroby přinášet prospěch; c) tato výhoda musí být selektivní a d) opatření narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Aby opatření představovalo státní podporu, musí být splněny všechny tyto předpoklady. Komise se i nadále domnívá, že jsou tyto předpoklady splněny.
(143)
Za prvé byla opatření poskytnuta společností HSH Finanzfonds AöR, která je veřejnoprávní institucí zřízenou veřejnými vlastníky a kterou stejným dílem vlastní a kontrolují veřejní vlastníci. Tato instituce byla založena na základě státní smlouvy mezi spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko podepsané dne 3. dubna 2009 v Kielu a dne 5. dubna 2009 v Hamburku (42). Úkolem společnosti HSH Finanzfonds AöR je poskytovat za veřejné vlastníky podporu bance HSH. Ke splnění tohoto úkolu přebírá společnost HSH Finanzfonds AöR záruky až do výše 10 mld. EUR, nabývá akcie HSH a přijímá úvěry na nákup těchto akcií. Podle § 3 státní smlouvy ručí veřejní vlastníci za závazky HSH Finanzfonds AöR. Opatření jsou tak jednoznačně financována státem.
(144)
Za druhé byla poskytnuta záruka na pokrytí rizik a provedena rekapitalizace, aby se zabránilo úpadku banky HSH (43), které následně přispěly k jejímu přežití. Jedná se proto o hospodářské výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(145)
Za třetí jsou opatření zaměřená konkrétně na HSH, a tudíž jsou selektivní.
(146)
Daná opatření musí dále narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Tyto účinky lze posoudit na základě výše podpory, znaků opatření podpory a příjemce podpory (44). Opatření podpory umožnila bance HSH zabránit úpadku a pokračovat v obchodní činnosti na celé řadě trhů. HSH je mezinárodně působící banka, která konkuruje dalším bankám v Německu a v jiných zemích. Navíc má HSH v německém bankovním odvětví systémový význam a je důležitým konkurentem na trhu financování lodí a letadel (HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví). Kromě toho HSH obdržela poměrně vysokou podporu (viz bod 159) a záruka na pokrytí rizik kryje cca 75 % její bilanční sumy. S ohledem na účinky opatření, postavení HSH v bankovním sektoru (zejména na trhu financování lodí) a výše podpory hrozilo, že výhoda poskytnutá této bance ovlivní obchod mezi členskými státy.
(147)
Toto hodnocení se nezměnilo ani po zohlednění připomínek Německa a třetích stran. Připomínky Německa k tomu, zda mají opatření ve prospěch HSH charakter podpory, si protiřečí. Německo na jedné straně požaduje, aby Komise posoudila záruku na pokrytí rizik na základě sdělení o zárukách a nikoli na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a zřejmě tedy předpokládá, že se u záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Na druhé straně Německo tvrdí (jak je shrnuto v oddíle 6.3 tohoto rozhodnutí), že soukromý investor, který by byl v situaci veřejného vlastníka, by vzhledem k neomezené státní záruce na pohledávky ve výši nejméně 30 mld. EUR rovněž provedl záchranná opatření ve prospěch HSH, aby zabránil větším ztrátám. Německo z toho vyvozuje závěr, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že tedy daná záchranná opatření nepředstavují státní podpory.
(148)
Německo si špatně vyložilo judikaturu, na kterou se odvolává. V tomto případě Německo argumentuje, že by státní podpora (neomezená státní záruka) měla být považována za součást likvidačních nákladů, aby se mohly další státní podpory (rekapitalizace a záruka na pokrytí rizik) prohlásit za slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství. Ve věci Linde uzavřely strany obchod za tržních podmínek, který obsahoval dotaci, aby bylo možné zrušit smlouvu o dodávkách uzavřenou dříve rovněž za tržních podmínek, jejíž provádění vedlo k vysokým ročním ztrátám. Soud prvního stupně v této souvislosti zjistil: „… výše popsanou rozsáhlou dohodu je třeba považovat za obvyklou obchodní transakci, v jejímž rámci se … [Úřad pro správu státního majetku (Treuhandanstalt)] a LWG chovaly jako tržně orientované hospodářské subjekty. Je evidentní, že tyto subjekty byly motivovány především obchodními úvahami bez ohledu na cíle hospodářské a sociální politiky (45).“ Tato skutečnost není s předmětným případem srovnatelná, neboť ve věci Linde byly obě transakce uzavřeny za tržních podmínek, zatímco v případě HSH nebyla ani jedna z obou transakcí uzavřena za tržních podmínek.
(149)
Neomezená státní záruka je definována jako přímá, ze zákona nebo vyhlášky vyplývající povinnost územní jednotky nebo jiného veřejnoprávního subjektu vůči věřitelům veřejnoprávní úvěrové instituce na všechny závazky této instituce. Z neomezené státní záruky tak vyplývá povinnost ručitele v případě platební neschopnosti nebo likvidace úvěrové instituce zasáhnout. Vyplývá z ní bezprostřední nárok věřitelů úvěrové instituce vůči ručiteli, který však lze uplatnit pouze v případě, že majetek úvěrové instituce nestačí na uspokojení věřitelů. Neomezená státní záruka není limitována ani časově, ani z hlediska částky. Úvěrová instituce navíc za toto ručení neplatí žádnou odměnu (46). Neomezená státní záruka je neplacené, neomezené podpůrné ručení veřejného subjektu (obce, spolkové země) za pohledávky vůči veřejnoprávní instituci (v tomto případě veřejnoprávní úvěrové instituci) v případě, že je tato instituce v platební neschopnosti. Investor v podmínkách tržního hospodářství by v situaci veřejného vlastníka za banku nepřevzal - jako to učinili veřejní vlastníci s neomezenou státní zárukou - neplacenou neomezenou záruku, která by kryla celou bilanční sumu.
(150)
Komise skutečně považovala neomezenou státní záruku za státní podporu. Komise požadovala, aby Německo neomezenou stání záruku zrušilo.
(151)
Neomezená státní záruka je zakotvena ve veřejném právu. Veřejní vlastníci ručí v rámci neomezené státní záruky coby orgány veřejné moci a nikoli coby soukromí vlastníci. V souladu s rozhodovací praxí Komise (47) a judikaturou (48) se za součást likvidačních nákladů považují pouze závazky, které by mohl zaplatit investor v podmínkách tržního hospodářství. Jak je vysvětleno v bodě 149, investor v podmínkách tržního hospodářství by bance neposkytl neplacenou, neomezenou záruku, která kryje celou bilanční sumu. Proto rozsudek ve věci Linde není pro posouzení daného případu relevantní, neboť závazky vyplývající z neomezené státní záruky nemohou být klasifikovány jako likvidační náklady.
(152)
Jako prvek podpory v rekapitalizaci je třeba vzít v úvahu nominální hodnotu rekapitalizace, neboť investor v podmínkách tržního hospodářství by podniku v obtížích tyto prostředky nikdy neposkytl. Jak je uvedeno v bodech 27 a 28 rozhodnutí o záchraně, neúčast menšinových akcionářů na rekapitalizaci a nerovnoměrné rozdělení zátěže, která vyplývá ze záchranných opatření, mezi veřejné vlastníky poukazuje na to, že veřejní vlastníci sledovali rekapitalizací cíle veřejného zájmu a nejednali jako soukromý investor. Komise v souladu s rozhodovací praxí (49) potvrzuje svůj názor, že prvek podpory v rakapitalizaci představuje 3 mld. EUR.
(153)
Komise dále potvrzuje, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik činí 10 mld. EUR. Nehledě na tvrzení Německa je Komise i nadále přesvědčena o tom, že opatření je třeba posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech. V uvedeném sdělení se objasňuje, jak se mají z hlediska podpory posuzovat opatření členských států týkající se znehodnocených aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv (50). Totéž platí pro záruku na pokrytí rizik v daném případě.
(154)
Komise nesdílí názor Německa, že se nemá použít sdělení o znehodnocených aktivech a že prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je třeba určit podle obecných předpisů o státních podporách a zejména podle sdělení o zárukách. Sdělení o zárukách se vztahuje na opatření podpory, kterými se bankám má zajistit likvidita (51). Záruka na pokrytí rizik slouží jinému účelu. Zaměřuje se na aktiva banky a má uvolnit co nejvíce kapitálu, aby banka mohla zlepšit svou kvótu vlastního kapitálu.
(155)
Ohledně námitky ratione temporis, kterou předložilo Nemecko, Komise připomíná, že bez ohledu na čas vypracování nebo oznámení opatření musí použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí rozhodnutí (52). Jedná se o obecné pravidlo a každá výjimka z tohoto pravidla musí být jasně uvedena v právním předpise, který by se jinak mohl uplatnit. Jak potvrdily soudy Unie (53), mělo by se oznámené opatření posuzovat podle pravidel použitelných v okamžiku přijímání rozhodnutí. Komise proto v souvislosti se současnou finanční krizí použila sdělení o znehodnocených aktivech již na opatření, která byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (54).
(156)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech odpovídá výše podpory rozdílu mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR, což odpovídá jeho nominální hodnotě ve výši [cca 172] mld. EUR po odečtení první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR (tranše první ztráty).
(157)
Vzhledem ke značnému objemu a složení zajištěného portfolia ([60-80] % portfolia tvoří úvěry) je stanovení jeho tržní hodnoty složité. Pokud neexistuje trh, může být tržní hodnota některých aktiv prakticky nulová (55). Tržní hodnota zajištěného portfolia je v každém případě mnohem nižší než jeho reálná ekonomická hodnota (56), která odráží příslušnou dlouhodobou ekonomickou hodnotu aktiv. Jelikož výše podpory obsažená v záruce nemůže překračovat její nominální hodnotu (10 mld. EUR), není nutné určit přesnou hodnotu. Komise se proto domnívá, že prvek podpory v záruce na pokrytí rizik představuje 10 mld. EUR.
(158)
Komise poukazuje na to, že záruky likvidity ve výši 17 mld. EUR poskytnuté fondem SoFFin představují podporu poskytnutou v rámci německého režimu.
(159)
Komise dospěla k závěru, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik a rekapitalizaci činí 13 mld. EUR. Komise se dále domnívá, že prvek podpory v zárukách likvidity představuje částku až 17 mld. EUR.
9.2. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY
9.2.1. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(160)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze považovat za slučitelnou s jednotným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise během schvalování německého balíčku na záchranu bank (57) potvrdila, že hrozí vážné porucha v hospodářství Německa a že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. I když se hospodářství od počátku roku 2010 pomalu zotavuje, Komise se i nadále domnívá, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou splněny, neboť finanční trhy se opět ocitly pod tlakem. Komise potvrdila tento názor tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužilo použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (58) do 31. prosince 2011.
(161)
Úpadek banky, jako je HSH, by mohl přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9.2.2. SLUČITELNOST ZÁRUKY NA POKRYTÍ RIZIK SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(162)
Komise by měla posoudit slučitelnost opatření na záchranu aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a na základě sdělení o znehodnocených aktivech. Sdělení o znehodnocených aktivech neslouží, jak uvedlo Německo, pouze k zajištění jednotných správních postupů (59), ale objasňuje také uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření na záchranu znehodnocených aktiv. Zohledňuje zvláštnosti opatření na záchranu aktiv a z pravidel pro státní podpory odvozuje kriteria slučitelnosti těchto opatření. Používání sdělení o znehodnocených aktivech má zajistit soulad opatření na záchranu aktiv, která přijímají členské státy, a dodržování předpisů v oblasti kontroly státních podpor. Podle bodu 18 sdělení o znehodnocených aktivech je cílem tohoto sdělení stanovit koordinované zásady a kritéria, aby se v co největší míře zaručila účinnost opatření na záchranu aktiv na vnitřním trhu, a přitom se zároveň sledoval dlouhodobý cíl, kterým je obnovení obvyklých tržních podmínek. Cíle tohoto sdělení jsou tudíž mnohem širší, než Německo předpokládá, a nejsou omezeny na jednotné správní postupy. Vzhledem k těmto cílům musí Komise použít sdělení o znehodnocených aktivech na všechna opatření na záchranu aktiv.
(163)
Komise tudíž nevidí žádný důvod, aby se opatření přezkoumalo přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak požadovalo Německo.
(164)
Ve sdělení o znehodnocených aktivech je stanoveno, za jakých podmínek jsou opatření na záchranu aktiv slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Ověření slučitelnosti je tedy třeba provést na základě řady kritérií. Mezi tato kritéria patří zejména způsobilost aktiv k záchraně, správa aktiv, ocenění zajištěného portfolia, jasné vymezení problému, naprostá transparentnost a úplné poskytnutí informací o znehodnocení aktiv ex ante, zaměření opatření na veřejný zájem, přiměřenost protiplnění a rozdělení zátěže, jakož i povinné posouzení plánu restrukturalizace ze strany Komise.
9.2.2.1. Způsobilost aktiv k záchraně
(165)
Podle bodu 33 a následujících bodů sdělení o znehodnocených aktivech se musí způsobilá aktiva vymezit a zařadit do kategorií (košů). Podrobné vysvětlivky k vymezení těchto kategorií jsou uvedeny v příloze III uvedeného sdělení. Avšak z důvodu různorodosti aktiv, na něž se vztahuje záruka na pokrytí rizik, je systém košů uvedený ve sdělení o znehodnocených aktivech nedostatečný. Bod 35 sdělení však poskytuje pro vymezení způsobilých aktiv další prostor. Tak mohou banky, na které se nevztahuje bod 33 sdělení, zachránit znehodnocená aktiva, aniž by bylo nutné zvláštní odůvodnění, pokud tato aktiva nepředstavují více než 10-20 % celkových aktiv, na něž se vztahuje záchranný mechanismus. Jelikož je v daném případě [cca 75] % bilanční sumy HSH zajištěno předmětnou zárukou na pokrytí rizik, neposkytuje bod 35 sdělení o znehodnocených aktivech uspokojivé řešení.
(166)
Podle bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, v němž jsou obsaženy základní vysvětlivky ke způsobilosti aktiv, by se však při posuzování druhu aktiv spadajících pod určité opatření na záchranu mělo postupovat pragmaticky. Komise zjistila, že spektrum kategorií aktiv dotčených finanční krizí se v průběhu času v důsledku vedlejších účinků rozšířilo. Zejména cenné papíry z oblastí lodní dopravy, letecké dopravy a nemovitostí jsou v současnosti nelikvidní nebo se jejich hodnota výrazně snížila. Opatření na záchranu těchto druhů aktiv mohou přispět ke splnění cílů sdělení o znehodnocených aktivech, tzn. že se zvýší transparentnost a přispěje k finanční stabilitě, dokonce i v případě, že tato aktiva nespadají do kategorií aktiv, jež finanční krizi vyvolaly. Z tohoto důvodu Komise v dřívějších případech akceptovala opatření na záchranu těchto aktiv (60) a považuje to rovněž v daném případě za přiměřené.
(167)
Podle bodu 36 sdělení o znehodnocených aktivech je možné kritéria způsobilosti chápat šířeji, pokud je to kompenzováno rozsáhlejší restrukturalizací. Čím větší je podíl zajištěných aktiv v portfoliu banky, tím důkladnější musí být restrukturalizace. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně způsobilosti aktiv, neboť měla dojem, že původní plán restrukturalizace, jenž jí byl tehdy předložen, nenabízí přiměřené vyrovnání za pružné uplatňování kritérií způsobilosti. Dne 11. července 2011 HSH předložila pozměněný plán restrukturalizace. Pozměněná restrukturalizační opatření zahrnují snížení bilanční sumy ve výši 61 %, prodej […] podílů a uzavření 15 z 21 mezinárodních poboček HSH. Komise se domnívá, že rozsah restrukturalizace nabízí vyrovnání za pružné uplatňování sdělení o znehodnocených aktivech, pokud jde o způsobilost aktiv. Pochybnosti Komise ohledně způsobilosti aktiv tak byly vyvráceny.
9.2.2.2. Správa aktiv
(168)
Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila vzhledem ke správě aktiv pochybnosti o slučitelnosti záruky s vnitřním trhem. Jelikož se všechna aktiva měla i nadále objevovat v bilanci HSH, neexistoval žádný důkaz o jasném funkčním a organizačním oddělení HSH a zajištěných aktiv (zejména vzhledem ke správě, personálu a zákazníkům).
(169)
Německo poskytlo dodatečné informace a uvedlo, že HSH zřídila restrukturalizační jednotku. Jedná se o interní banku za účelem likvidace s oddělenou správou. Aby nemohlo dojít ke střetu zájmů mezi hlavní bankou a restrukturalizační jednotkou, zavedla HSH podávání zpráv o jednotlivých oblastech činnosti a oddělenou správu restrukturalizační jednotky. Komise souhlasí s připomínkami Německa o správě aktiv, která jsou shrnuta v bodě 113, a akceptuje změny, které HSH v této oblasti provedla. Záruka na pokrytí rizik tak splňuje požadavky sdělení o znehodnocených aktivech ohledně správy aktiv.
9.2.2.3. Ocenění zajištěného portfolia
(170)
Komise v bodě 47 rozhodnutí a zahájení řízení vyjádřila také pochybnosti ohledně ocenění zajištěného portfolia, neboť nezávislí odborníci ocenili jen malou část portfolia a HSH nepředložila dostatek informací pro posouzení skutečné ekonomické hodnoty celého portfolia. Před provedením opatření HSH objednala dva nezávislé znalce: Blackrock a Cambridge Place. Tyto společnosti ocenily pouze malou část zajištěného portfolia, a to cenné papíry zajištěné aktivy a část portfolia CIP.
(171)
Komise nesdílí názor Německa uvedený v bodě 115, že úvěrové operace jsou pro ocenění obtížně přístupné, neboť prognózy peněžních toků se opírají o celou řadu předpokladů, např. ohledně budoucích opožděných plateb, pravděpodobnosti a data selhání, navracení a úrokových sazeb (bezrizikové úrokové sazby, jakož i rizikové prémie). I když je oceňování v případě úvěrů s možností prodloužení, které jsou běžné u financování lodí a nemovitostí, tj. u velké části zajištěného portfolia, čím dál složitější, rozhodovací praxe Komise ukazuje, že portfolia včetně podobných aktiv byla již oceněna na základě peněžních toků (61). Německo kromě toho nebylo schopné dokázat, že by ocenění založené na prognózách peněžních toků vedlo ke zcela jinému výsledku.
(172)
Ocenění by mělo probíhat na základě jednotné metody stanovené na úrovni Evropské unie. HSH a její externí znalec společnosti Morgan Stanley provedli na žádost Komise v úzké spolupráci s odborníky Komise úplné ocenění portfolia. Předpoklady, za jakých HSH provedla ocenění, byly v souladu s přísnými stresovými scénáři, které Komise použila v jiných případech. Použité metody byly koherentní.
(173)
Z ocenění vyplynulo, že očekávané ztráty dalece převyšují tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR a že by pohltily tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR […]. Kromě toho se ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota […] činí cca [155-170] mld. EUR ([cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR mínus [2,5-10] mld. EUR).
(174)
Jelikož bylo ocenění provedeno v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech, Komise se domnívá, že její pochybnosti vyjádřené v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení byly vyvráceny.
9.2.2.4. Naprostá transparentnost a poskytnutí úplných informací ex ante
(175)
V bodě 42 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně transparentnosti a poskytnutí úplných informací, neboť Německo nepředložilo úplné ocenění zajištěného portfolia provedené uznaným nezávislým odborníkem.
(176)
Podle bodu 20 sdělení o znehodnocených aktivech by podmínkou žádostí o podporu měly být úplná transparentnost ex-ante a banky způsobilé k poskytnutí podpory musí poskytnout úplné informace o znehodnocení aktiv, a to pro každé aktivum, které má být předmětem opatření na záchranu. To by mělo být založeno na přiměřeném ocenění, potvrzeno nezávislými odborníky a schváleno příslušným orgánem dohledu. Předkládané informace o znehodnocených aktivech by měly tak podrobné, jak je uvedeno v příloze III oddílu II a tabulce 2 sdělení o znehodnocených aktivech.
(177)
Od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení byly Komisi předloženy podrobné informace o zajištěném portfoliu a aktivech. Ocenění ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota portfolia dosahuje [155-170] mld. EUR. Dopad kapitálové úlevy záruky na pokrytí rizik byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. Společnost Morgan Stanley toto ocenění včetně výchozích předpokladů a použitých metod oficiálně podepsala a validovala. Dopad kapitálové úlevy daného opatření potvrdil úřad BaFin v únoru 2010. Dopad kapitálové úlevy vypočítaný na základě ocenění aktiv se liší od předběžného posouzení Komise uvedeného v bodě 21 a následujících bodech rozhodnutí o zahájení řízení. Komise souhlasí s výsledkem ocenění a s výpočtem dopadu kapitálové úlevy, které Německo poskytlo. Vzhledem k výsledku šetření proto už není nutné zabývat se připomínkami Německa k dopadu kapitálové úlevy.
(178)
Pochybnosti Komise ohledně transparentnosti a poskytování informací ex ante jsou vyvráceny.
9.2.2.5. Zajištění souladu s cíli veřejné politiky
(179)
Podle oddílu 5.3 sdělení o znehodnocených aktivech by měly být pobídky určené k motivaci bank k účasti na záchraně aktiv sladěny s cíli veřejné politiky tímto způsobem: a) omezením lhůty k předložení žádosti o účast na programu na šest měsíců, b) vytvořením mechanismů, kterými se zajistí, že se banky, které nejvíce potřebují záchranu aktiv, účastní opatření na záchranu aktiv a c) vhodným omezením týkajícím se chování bank, aby se mj. omezily účinky na hospodářskou soutěž.
(180)
Vzhledem k systémovému významu HSH pro ekonomiku veřejných vlastníků byla záruka koncipována výhradně pro HSH a přizpůsobena její specifické situaci. V souvislosti s pozměněným plánem restrukturalizace bude HSH uložena celá řada omezení týkajících se chování bank, která se vztahují zejména na tyto body: vyplácení dividend a kupónů, řízení společnosti, protiplnění a přítomnost na trhu v určitých odvětvích, jako je například financování lodí.
(181)
Záruka na pokrytí rizik ve prospěch HSH je proto slučitelná s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, které se týkají zajištění souladu s cíli veřejné politiky.
9.2.2.6. Protiplnění a rozdělení zátěže
(182)
V bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti rozdělení zátěže. Podle bodu 24 sdělení o znehodnocených aktivech se mělo od HSH vyžadovat, aby na základě ustanovení o první ztrátě přispěla k úhradě části ztrát nebo na pokrytí rizika (běžně nejméně 10 %). Přiměřené rozdělení zátěže lze zajistit i za pomoci vyššího protiplnění či dodatečného vyrovnání. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochybnosti o tom, zda prémie ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(183)
U všech opatření na záchranu aktiv musí být podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zajištěno přiměřené protiplnění pro stát. Protiplnění za opatření na záchranu aktiv je přiměřené, pokud uhradí dopady opatření u vlastního regulačního kapitálu. To znamená, že musí být zajištěno přiměřené protiplnění za účinek záchrany kapitálu.
(184)
Pokud jde o účinek záchrany kapitálu, Komise ve svém rozhodnutí o státní podpoře, kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg (62), konstatovala, že snížení kapitálu o 6,25 % je možné považovat za přiměřené protiplnění účinku záchrany kapitálu (63). Účinek záchrany kapitálu za záruku na pokrytí rizik byl vyčíslen na [zhruba 3,5] mld. EUR, z čehož vyplývá roční protiplnění ve výši přibližně 220 milionů EUR (což odpovídá nominální hodnotě záruky ve výši ([přibližně 220] bazických bodů) v případě, že HSH využije plnou částku záruky. Při (částečném) vypovězení záruky by minimální výše protiplnění za snížení kapitálu měla být úměrně snížena na [přibližně 220] bazických bodů zbývající nominální hodnoty záruky.
(185)
Jak je uvedeno v bodu 46, za záruku na pokrytí rizik navrhla HSH zaplatit záruku ve výši 400 bazických bodů. To znamená, že v závislosti na scénáři zaplatí HSH [ 1,5] mld.y EUR (žádné čerpání záruky), [ 2,5] mld.y EUR (čerpání ve výši 5 mld. EUR) nebo [ 4] mld. EUR (čerpání ve výši 10 mld. EUR).
(186)
Pokud jde o přiměřenost minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [přibližně 220] bazických bodů ročně na 10 mld. EUR nebo (v případě částečných vypovězení) na zbývající nominální hodnotu záruky (64), pak v případě částečného vypovězení záruky dojde ke snížení absolutní částky protiplnění za záchranu kapitálu. Ačkoliv účinek záchrany kapitálu pravděpodobně neklesne v přímém úměru k výši záruky na pokrytí rizik, je Komise přesvědčena, že se během trvání záruky na pokrytí rizik jedná o přiměřené přiblížení pro účely vypočítání minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu. Komise by proto u zbývající nominální hodnoty záruky považovala protiplnění ve výši [zhruba 220] bazických bodů ročně za přiměřené.
(187)
Jelikož [zhruba 220] bazických bodů u zbývající částky záruky představuje přijatelné přiblížení k sazbě 6,25 % u částky snížení kapitálu, je podle Komise dostačující, aby se HSH Finanzfonds AöR každý rok platilo 6,25 % na účinek záchrany kapitálu. Protiplnění za záchranu kapitálu je možné považovat za slučitelné se sdělením o znehodnocených aktivech.
(188)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí nadto převodní hodnota pro opatření spočívající v nákupu aktiv nebo jejich pojištění vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty.
(189)
Z posouzení záruky na pokrytí rizik provedeného Komisí vyplynulo, že garantovaná hodnota ve výši [zhruba 168] mld. EUR byla stanovena příliš vysoko (nad reálnou ekonomickou hodnotou), zatímco tranše z první ztráty byla nastavena příliš nízko. Rozdíl mezi garantovanou a skutečnou ekonomickou hodnotou činí [2,5-10] mld. EUR. V důsledku toho mělo dojít k „opravě“ garantované hodnoty a navýšení tranše z první ztráty. Německo předložilo důkazy o tom, že HSH není schopna splatit [2,5-10] mld. EUR a nadto takovou splátku odmítá. Ačkoliv HSH nemůže za účelem pokrytí očekávaných ztrát navýšit tranši z první ztráty o [2,5-10] mld. EUR, přesto by se dal podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech tento rozdíl získat zpět v pozdější fázi, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. claw-back mechanism) a rozsáhlých restrukturalizačních opatření.
(190)
Takto lze u základní prémie ve výši 400 bazických bodů, která se odvádí státu, zřídit mechanismus zpětného získání, který by se týkal části splátky přesahující protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [zhruba 220] bazických bodů. Tato částka by nadto závisela na případném čerpání záruky, neboť (jak vyplývá z následující tabulky) se základní prémie může měnit.
Tabulka 12
Zpětná platba v podobě základní prémie a dalších splátek
(v milionech EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za záchranu kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(191)
Protiplnění by tudíž nezaručilo žádné dostačující splátky v podobě základní prémie. V zájmu úplného splacení musí HSH státu zaplatit i rozdíl mezi skutečnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který není uhrazen formou základní prémie ve výši 400 bazických bodů. V závislosti na daném scénáři leží tento rozdíl mezi […] EUR a […] EUR.
(192)
Německo i HSH odmítají zvýšit příslušnou splátku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(193)
Komise trvá na tom, že ze pozměněný plán restrukturalizace vyplývá, že dodatečná zpětná platba mezi […] EUR a […] EUR není možná, neboť by se tím jinak ohrozila životaschopnost HSH. Plná splátka by podle prognóz bodu (91) odčerpala veškeré zisky, které se HSH v průběhu celého období restrukturalizace i po něm podařilo vytvořit.
(194)
Komise se přesto domnívá, že slučitelnost podpory s vnitřním trhem by mohla být zajištěna za pomoci systémů protiplnění umožňujících opravu, jež by byla v souladu jak se sdělením o znehodnocených aktivech, tak i s rozhodovací praxí Komise, pokud jde o splátky a protiplnění. Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech se za přijatelný považuje postup, při němž převodní hodnota (garantovaná hodnota) aktiv překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdější fázi. Bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech ponechává tedy určitý prostor pro částečné splátky, pokud se tyto splátky vyváží úměrnou restrukturalizací.
(195)
V předmětné věci podpory je podle Komise možné dosáhnout částečných dodatečných splátek za pomoci několika opatření.
(196)
Podle Komise by tak (nakolik je to možné a aniž by se tím ohrozila dlouhodobá životaschopnost HSH) mělo dojít nejprve k okamžité úhradě případných dodatečných splátek, jež by se neměla odkládat déle, než je nezbytně nutné. Z tohoto důvodu Komise prověřovala, jestli je možné provést jednorázovou platbu, a v souladu s bodem (90) od HSH žádala, aby ve svých finančních prognózách na rok 2011 počítala s jednorázovou platbou ve výši 500 milionů EUR. Podle finančních prognóz uvedených v bodě (91) je HSH schopna vyplatit státu jednorázovou platbu ve výši 500 milionů EUR. Zaplacení takové částky by sice odčerpalo veškeré očekávané zisky HSH a v roce 2011 by mohlo vést k čisté ztrátě ve výši [150-200] milionů EUR. Tuto ztrátu však lze v následujících letech vyrovnat a HSH to nebude bránit v tom, aby ve zbývajících letech restrukturalizace docílila prokazatelné a trvalé zisky (které by odrážely životaschopnost její činnosti). Taková „úspěšné bilance“ je nutná k tomu, aby bylo možné prokázat obnovení životaschopnosti HSH a koneckonců i její schopnosti nalézt nové investory. Na základě toho se Komise domnívá, že 500 milionů EUR je nejvyšší možná částka určená na částečnou splátku, kterou si HSH může zatím dovolit.
(197)
Komise si ovšem nemyslí, že částka, kterou je třeba nejprve splatit, by měla být státu vyplacena v hotovosti. Vzhledem ke kapitálu, který má HSH nyní k dispozici a který doposud nestačil ani na pokrytí ztrát pocházejících z její investiční činnosti, ani na posílení kapitálového stropu, se Komise domnívá, že by se jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR dala namísto v hotovosti provést formou podílů. Těžiště činnosti HSH bude i nadále spočívat v obchodních oblastech s výrazně procyklickou a volatilní povahou, jako je financování lodí (viz body (223) až (226)), a proto je posílení její kapitálové struktury nezbytně nutné.
(198)
Podle Komise je mimo to v silách HSH, aby vedle výše uvedené jednorázové platby prováděla další průběžné splátky. Další opravu převodní ceny lze dosáhnout pomocí dodatečné prémie, která by byla spolu se základní prémií odváděna během celého období restrukturalizace. Na základě finančních prognóz uvedených v bodě (91) se Komise domnívá, že by taková dodatečná prémie mohla činit 385 bazických bodů, aniž by se tím ohrozilo obnovení životaschopnosti HSH. Dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů by nepřekročila výši plateb základní prémie čítající 400 bazických bodů uvedených v tabulce 4, s nimiž se počítá po celé období restrukturalizace (65). Platby dodatečné prémie by tudíž překročily čistý zisk HSH, který se očekává v letech 2012 až 2014, pouze ve scénáři 3, v němž se čerpání odhaduje na 10 mld. EUR (viz bod (90)). Komise dále konstatuje, že HSH již 3 mld. EUR záruky vypověděla, a tak lze vyloučit, že by došlo ke scénáři 3 v tabulce 4 (čerpání celých 10 mld. EUR záruky).
(199)
Pokud by došlo k vyplacení vyšší částky, než je tato dodatečná prémie, hrozilo by nebezpečí, že HSH nedosáhne kvóty svého kmenového kapitálu ve výši 10 %. Jak se uvádí v bodech (223) až (226) a jak je podrobně rozvedeno v bodech (229) až (232), považuje Komise za nezbytné, aby si HSH vytvořila kapitál, který by jí umožnil absorbovat konjunkturální výkyvy jejích finančních výsledků, tak aby v žádném okamžiku nebylo ohroženo obnovení životaschopnosti HSH. Kvóta kmenového kapitálu ve výši 10 % se v tomto smyslu považuje za dostatečnou. Pokud by dodatečná prémie tuto kvótu zmírnila, mělo by se po dobu ohrožení životaschopnosti HSH od placení této prémie upustit.
(200)
Na tomto základě je podle Komise rozhodně v silách HSH provést v následujících letech další platby, aniž by se tím bránilo obnovení její životaschopnosti.
(201)
Z uvedených důvodů a k zajištění slučitelnosti záruky na pokrytí rizik se sdělením o znehodnocených aktivech požaduje Komise jiný mechanismus protiplnění, kterým se následujícím způsobem mění ustanovení o poskytnutí rámce záruk obsažená ve smlouvě uzavřené dne 2. června 2009 (dále jen „smlouva o poskytnutí záruk“). Mechanismus protiplnění se opírá o stávající základní prémii, jak ji ukládá smlouva o poskytnutí záruk, ve výši 400 bazických bodů ročně u nominální hodnoty zbývající záruky. Tato základní prémie zůstane nezměněna s tou výjimkou, že čerpání záruky nepovede ke snížení nominální hodnoty coby základu pro výpočet výše základní prémie. Tímto způsobem se Komise vyhýbá jakýmkoli pobídkám k využití záruky. Vedle základní prémie se ukládá jednak dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů, a poté jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR v kmenových akciích („jednorázová platba“ nebo „jednorázová platba ve formě akcií“). V zájmu realizace těchto požadavků se v souladu s body (201) až (208) musí změnit původní smlouva o poskytnutí záruk.
(202)
Do smlouvy je nejprve třeba zapracovat dodatečnou prémii. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se měl podobat základu pro výpočet základní prémie a měl by se skládat z nominální hodnoty záruky bez případných částečných vypovězení, ne však bez případného čerpání záruky. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se však měl odvíjet v závislosti na rozsahu, v němž HSH nakonec záruku vypoví, přičemž nezáleží na době vypovězení. Životaschopnost HSH je tudíž dotčena jen v tom rozsahu, v jakém bude HSH záruku čerpat. V případě částečného vypovězení záruky bude HSH splacena část všech vyplacených dodatečných prémií, která odpovídá výši částečně vypovězené záruky. Za tímto účelem by se měla u zbývající částky záruky každý rok zaplatit základní prémie; dodatečná prémie by se však měla převést na konto, a to i přesto, že obě prémie je třeba vypočítat na základě smluvně dohodnuté částky záruky snížené o vypovězení, ne však o čerpání. Dodatečná prémie se společnosti HSH Finanzfonds AöR zaplatí, pouze pokud dojde k čerpání záruky. V souladu s tím by v případě částečného vypovězení záruky měla být HSH vrácena dodatečná prémie, která byla převedena na konto a která odpovídá výši částečně vypovězené záruky.
(203)
Aby se výpovědi neděly na úkor životaschopnosti, mělo by k částečným vypovězením záruky docházet pouze tehdy, pokud tím kvóta kmenového kapitálu HSH k 31. prosinci 2011 neklesne pod [8,5-9,5] %, k 31. prosinci 2012 pod [9-10] %, k 31. prosinci 2013 pod [9,5-10,5] %, příp. k 31. prosinci 2014 pod [10-11] %. K částečnému vypovězení se dále nesmí přistoupit v případě, že by se v okamžiku částečného vypovězení sice dosáhlo uvedených kvót, ale v následujících letech by to již při opatrnějším plánování neplatilo.
(204)
Dodatečná prémie by se měla vybírat se zpětnou platností od 31. března 2009 a u částí obchodních roků by se měla vypočítávat pro rata temporis. Dodatečná prémie by se měla vyplácet společně se základní prémií za předpokladu, že kvóta kmenového kapitálu HSH činí alespoň 10 % („kvóta minimálního kmenového kapitálu“).
(205)
Mechanismu zpětného získání by měl obsahovat konsolidační příslib, aby v důsledku odvodu dodatečné prémie nedošlo k ohrožení životaschopnosti HSH. Konsolidační příslib by měl platit až do 31. prosince [2030-2040]. Dostane-li se kvóta kmenového kapitálu HSH kvůli nutnosti vyplatit dodatečnou prémii pod kvótu minimálního kmenového kapitálu, odloží se po předložení konsolidačního příslibu tato platba na pozdější dobu. Překročí-li kvóta kmenového kapitálu kvótu minimálního kmenového kapitálu, splatí se konsolidační příslib opět až do výše kvóty minimálního kmenového kapitálu. Tento mechanismus poskytuje HSH nutný manévrovací prostor, současně však zaručuje, že k splátce dojde, jakmile toho HSH bude opět schopná.
(206)
Během platnosti konsolidačního příslibu by měl být odložený nárok na vyplacení dodatečné prémie opět zcela obnoven. Dodatečná prémie je splatná nejpozději k 31. prosinci [2015-2025]. Nehledě na to by k splátce základní i dodatečné prémie mělo dojít nejpozději v době, kdy se součet částečných vypovězení a využití záruky rovná 10 mld. EUR.
(207)
Za druhé by společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH mělo být uloženo, aby smlouvu o poskytnutí záruky uzavřenou dne 2. června 2009 změnily v tom smyslu, že se nárok společnosti HSH Finanzfonds AöR vůči HSH bude zakládat na jednorázové platbě ve výši 500 milionů EUR. Aby se předešlo snížení kvóty vlastního kapitálu HSH, měla by HSH tento nárok splatit emisí kmenových akcií za pomoci navýšení kapitálu. Emisní cena se vypočítá na základě hodnoty HSH ke dni rozhodnutí valné hromady o takovém navýšení kapitálu a čisté hodnoty nároku na jednorázovou platbu. HSH by měla vydat akcie ve výši čisté hodnoty nároku přímo společnosti HSH Finanzfonds AöR (a nepřímo tak i veřejným vlastníkům).
(208)
Navýšení kapitálu lze provést buď řádným navýšením fyzického kapitálu za vyloučení předkupního práva menšinových akcionářů, nebo kombinovaným navýšením fyzického kapitálu a kapitálu v hotovosti při uplatnění předkupního práva všech akcionářů kromě společnosti HSH Finanzfonds AöR, pokud jde o podíl v hotovosti. Společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH zůstává vyhrazeno, aby zvolily způsob navýšení kapitálu, čímž by se zajistila rychlejší realizace a zapsání do obchodního rejstříku.
(209)
Pokud dojde ke změně smlouvy o poskytnutí záruky, kolísá absolutní částka dodatečné prémie úměrně k výši ztrát skutečně krytých společností HSH Finanzfonds AöR (tj. čím vyšší ztráty pokryté společností HSH Finanzfonds AöR, tím vyšší splátky). Splátky, které z obou výše popsaných podmínek Komise stanovených pro tři scénáře popsané v bodu (46) vyplývají, jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 13
Zpětná platba prostřednictvím základní prémie, jednorázové platby a dodatečné prémie
(V mil. EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky: ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky: ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za snížení kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatečná prémie (385 bazických bodů z naposledy čerpané částky záruky)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Jednorázová platba ve formě akcií
500
500
500
Zpětné platby celkem
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(210)
Komise uznává, že i přes dodatečné požadavky dojde u mechanismu protiplnění v případě všech tří scénářů uvedených v tabulce 13 pouze k částečnému splacení celkového rozdílu ve výši [2,5-10] mld. EUR mezi reálnou ekonomickou hodnotou a garantovanou hodnotou ([…] mld. EUR u prvního scénáře, […] mld. EUR u druhého scénáře a […] mld. EUR u třetího scénáře).
(211)
Komise však předmětnou záruku na pokrytí rizik (včetně dalších požadavků spojených s protiplněním) srovnala se schválenými opatřeními na záchranu aktiv u jiných bank. Komise kromě toho poukazuje na to, že u ocenění opatření na záchranu aktiv, u nichž nelze zaplatit žádné přiměřené protiplnění, ponechává bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech určitý prostor pro případ, že příslušné opatření bude založeno na rozsáhlé restrukturalizaci a/nebo mechanismu zpětného získání. Komise poukazuje dále na to, že v rámci své rozhodovací praxe schválila jak opatření s plnou splátkou (např. u ING (66) nebo LBBW (67)), tak opatření, u nichž sice nedošlo k žádné splátce, ale u nichž byla provedena rozsáhlá restrukturalizace (např. u Parex Banka (68)).
(212)
Záruka na pokrytí rizik počítá s částečnou splátkou spojenou s rozsáhlou restrukturalizací. Splňuje tím předpoklady uvedené v bodě 41 sdělení o znehodnocených aktivech a spadá tak mezi opatření, která Komise doposud ve své rozhodovací praxi schválila. Mechanismus HSH záruka/protiplnění nadto umožňuje částečnou splátku u všech možných scénářů. Pokud by se jako například u scénáře 3 vyčerpala celá záruka, činila by odpovídající částečná splátka […] % zpětné pohledávky. V důsledku restrukturalizace HSH dojde současně ke snížení bilanční sumy o 61 %, jak je uvedeno níže v bodech (266) až (270). Vzhledem k probíhající rozsáhlé restrukturalizaci je tato částečná splátka v souladu s rozhodovací praxí Komise. Komise proto zastává názor, že pokud budou splněny výše uvedené požadavky, jež jsou dále upřesněny v příloze II, lze opatření na záchranu aktiv považovat za slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech.
9.2.2.7. Závěr
(213)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise k závěru, že připomínky Německa a dalších zúčastněných stran nerozptýlily její obavy týkající se hospodářské soutěže, pokud jde o záruku na pokrytí rizik. Komise má zato, že záruka na pokrytí rizik, pokud jde o aspekty zkoumané v oddíle 9.2.2 tohoto rozhodnutí, není v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. Pokud však budou splněny požadavky uvedené v příloze II, mohlo by být dosaženo slučitelnosti s vnitřním trhem.
9.2.3. SLUČITELNOST POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE S VNITŘNÍM TRHEM
9.2.3.1. Stupeň potřebné restrukturalizace
(214)
Ve sdělení o restrukturalizaci byla stanovena pravidla státní podpory, jež platí pro restrukturalizaci finančních institucí vzhledem k opatřením, která byla Komisi oznámena do 31. prosince 2010 včetně. Změna plánu na restrukturalizaci HSH bude proto posuzována na tomto základě. V zájmu slučitelnosti s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU musí restrukturalizace finančních institucí v souvislosti s dnešní finanční krizí podle sdělení o restrukturalizaci zaručit, aby
a)
byla obnovena dlouhodobá životaschopnost HSH;
b)
příjemce nesl dostatečný vlastní podíl (rozdělení zátěže) a
c)
byla přijata dostatečná opatření zabraňující narušení hospodářské soutěže.
(215)
V souladu se svou rozhodovací praxí Komise při posuzování požadavků na restrukturalizaci nepřipojí částku záruky likvidity k částce podpory.
9.2.3.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(216)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly vyjádřeny pochyby, zda je v silách HSH, aby obnovila svou dlouhodobou životaschopnost. Důkladné prověření životaschopnosti, k němuž došlo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tyto pochybnosti ještě posílilo.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení byla identifikována tři podstatná slabá místa, která pravděpodobně ohrožují dlouhodobou životaschopnost HSH a k nimž se v původním plánu restrukturalizace dostatečně nepřihlédlo: a) závislost HSH na peněžním a kapitálovém trhu, b) její závislost na volatilních a cyklických činnostech a c) rozsáhlost jejích činností na kapitálovém trhu v poměru k jejím bankovním činnostem. Pochybnosti byly dále vzneseny u spolehlivosti míry růstu a dalších prognóz, o něž se opírá původní plán restrukturalizace.
(218)
Pokud jde o schopnost financování, přezkum u HSH odhalil: a) slabou strukturu financování s omezenými zdroji dlouhodobého stabilního financování, neboť bude nutné postupně splácet a refinancovat především státem garantované dluhopisy, které byly emitovány podle „ustanovení o zachování právních účinků“, b) velkou závislost na spořitelnách coby přednostním zdroji financování a c) nedostatek financování vedeného v USD.
(219)
V rozhodnutí o zahájení řízení (69) se zdůrazňovalo, že v roce 2014 musí HSH na peněžním a kapitálovém trhu refinancovat [60-110] mld. EUR; současně byla zpochybněna schopnost HSH takové refinancování provést. Komise zjistila mezeru ve výši kolem [15-30] mld. EUR, na jejíž pokrytí HSH ve svém plánování nevyčlenila žádné zvláštní zdroje financování. Jak se uvádí v bodě (54), vykazoval finanční plán HSH mezeru ve výši 48 mld. EUR, kterou lze na základě prognóz vlastního kapitálu a derivátů v souladu s údaji z minulosti přizpůsobit a jejíž nekrytou potřebu financování je možné vyčíslit na [15-30] mld. EUR. Snížením bilanční sumy na úrovni koncernu o 34 mld. EUR na 120 mld. EUR do konce roku 2014 (ve srovnání se 150 mld. EUR uváděnými v původním plánu restrukturalizace) však dojde k poklesu potřeby financování na peněžním a kapitálovém trhu a tlaku na HSH a její schopnost financování. Tímto způsobem se uzavře mezera ve financování, na kterou si HSH nevyčlenila žádné zvláštní finanční zdroje. HSH dále doložila, že její prognózy k plánovaným usazeným depozitům jsou ve srovnání se současnou a dřívější úrovní financování z tohoto zdroje nastaveny opatrně. Komise se proto domnívá, že potřebu financování ve výši [15-25] mld. EUR, na jejíž pokrytí nebyly vyčleněny žádné finanční zdroje, lze bez negativního dopadu na náklady financování HSH pokrýt vlastním kapitálem, nadměrnými vklady a prostřednictvím krátkodobého financování (nezajištěné a zajištěné finanční prostředky). HSH tak nebude muset hledat nové zdroje financování a může se opírat o zjištěné a stávající zdroje, pokud jde o její celkovou potřebu financování do roku 2014.
(220)
Pokud jde o závislost na spořitelnách coby přednostnímu zdroji financování (viz bod (95)), Komise podotýká, že spolu se snížením rizikového profilu HSH klesne rovněž význam spořitelen oproti jiným zdrojům. Dodatečné snížení bilanční sumy (o 30 mld. EUR ve srovnání s původním plánem restrukturalizace, viz bod (51)), s nímž počítá pozměněný plán restrukturalizace, povede k výraznému snížení potřeby nového financování a k výrazně menší mezeře ve financování. V důsledku plánovaného kombinovaného financování se ke konci období restrukturalizace (viz tabulku 7 a bod (93)) sníží závislost HSH na krátkodobých nezajištěných způsobech financování, čímž se rovněž oslabí hrozba nedostatku likvidity. HSH bude kromě toho své financování více zakládat na krytých dluhopisech, které v Německu podléhají přísným emisním podmínkám a které lze považovat za stabilní a relativně laciné zdroje financování.
(221)
Nedostatek financování HSH vedeného v USD představuje další důležité slabé místo v obchodním profilu HSH. Koncem roku 2010 bylo v USD vedeno zhruba [20-30] % celkových aktiv HSH. To odpovídá [50-70] mld. USD, z čehož bylo pouze [15-20] mld. USD ([20-25] %) přímo financováno v USD. Tato mezera bude uzavřena pomocí obchodování s měnovými swapy, jež se bude pravidelně prodlužovat. Kvůli neustálému rozšiřování měnových swapů v EUR/USD od vypuknutí finanční krize se cena této strategie financování ve srovnání se strategií financování vedeného v USD rovná dalším zhruba [20-30] bazickým bodům. Tato strategie kromě toho v sobě skrývá řadu rizik. K nim patří a) další možné náklady plynoucí z pravděpodobných nesrovnalostí mezi reálnými a očekávanými hotovostními toky z aktiv vedených v USD, b) vyšší volatilita krátkodobého stavu likvidity kvůli závazku vyrovnání marží ve spojitosti se stavem swapů (70) a c) zvýšená expozice vzhledem k úvěrovému riziku protistrany způsobená tím, že obchodování se swapy probíhá mimo burzu a HSH u těchto transakcí nese plné úvěrové riziko protistrany. K snížení rizikového profilu HSH však dochází hlavně v segmentech, v nichž vznikají aktiva vedená v USD (např. financování letadel, lodí a zahraničních nemovitostí), a proto se tím rovněž významně přispěje ke snížení potřeby financování v USD. HSH se kromě toho zavázala, že do roku 2014 zvýší podíl obchodování hlavní banky v USD, který bude refinancován financováním v USD, minimálně na […] %.
(222)
Na závěr lze konstatovat, že navrhovaná opatření odstraní pochyby vznesené Komisí. Opatření by měla zaručit, že HSH je na správné cestě k vytvoření udržitelnějšího a stabilnějšího kombinovaného financování, pokud jde o objem, splatnost, prioritu, bezpečnost a měny. Závazek dosáhnout do konce roku 2012, tj. před uplynutím lhůty stanovené za tímto účelem Basilejským výborem pro bankovní dohled, koeficientu čistého stabilního financování (net stable funding ratio) a koeficientu krytí likvidity (liquidity coverage ratio) […] umožní kontrolu pokroku HSH v této oblasti a měl by přispět k dalšímu zlepšení kvality jejího financování a k vytvoření dostatečně nadbytečné likvidity pro krizové situace.
(223)
V rozhodnutí o zahájení řízení (71) bylo zpochybněno, zda je HSH schopná zajistit svou dlouhodobou životaschopnost tím, že se bude soustředit na expanzi svých cyklických a volatilních obchodních segmentů (72). Podrobné prověření životaschopnosti tyto pochybnosti ještě posílilo, neboť se ukázalo, že rostoucího podílu čistých výnosů HSH z úroků se dosahuje prostřednictvím volatilních a cyklických činností (73). Za zvlášť problematický byl označen relativně velký význam, který se přikládá financování lodí a letadel. V pozměněném plánu restrukturalizace je však aspekt cykličnosti aktiv přiměřeně zohledněn a zároveň je zachována franšíza HSH v obchodní divizi lodní dopravy.
(224)
Dodatečná likvidace aktiv v objemu [30-35] mld. EUR (na 82 mld. EUR v roce 2014) bude u hlavní banky a zejména u cyklických a volatilních činností provedena v plném rozsahu. HSH ukončí své aktivity v oblasti financování letadel. Stávající aktiva v oblasti financování letadel v objemu [3-8] mld. EUR se do konce roku [2011-2012] přenesou na restrukturalizační jednotku a zlikvidují. HSH se zaváže, že v této oblasti nebude vyvíjet žádnou další činnost. HSH se kromě toho zavázala, že do konce roku 2014 sníží svá celková aktiva v rámci hlavní banky v obchodní oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR, a to tak, že do konce roku [2011-2012] převede dalších [0,5-2] mld.y EUR na restrukturalizační jednotku a omezí objem nových obchodů. Celková hodnota aktiv v oblasti financování lodí a letadel činí 15 mld. EUR ve srovnání s hodnotou [25-30] mld. EUR v roce 2008.
(225)
Kromě toho se do roku 2014 sníží celková aktiva obchodní divize nemovitostí na 13 mld. EUR, neboť nový mezinárodní obchod s nemovitostmi pro německé firemní zákazníky skončí a další nové obchody se omezí. Nadto se v důsledku nižšího objemu nových obchodů do roku 2014 výrazně omezí divize firemních zákazníků.
(226)
Celkové snižování bude doprovázet zlepšování postupů HSH při řízení rizik. HSH pracuje zejména na tom, aby se především v obchodní oblasti lodní dopravy omezila velká jednotlivá rizika. Kromě toho se zavázala snížit stávající velká jednotlivá rizika na […] milionů EUR a nová jednotlivá rizika omezit na maximálně […] milionů EUR.
(227)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se objemu obchodování HSH na kapitálových trzích, který byl i přes novou orientaci na regionální činnosti nadále považován za neúměrně velký. K těžkostem HSH přispělo zejména obchodování na vlastní účet.
(228)
Snížení bilanční sumy povede k značnému snížení aktivit HSH na kapitálových trzích. Ty se do roku 2014 sníží na objem [25-35] mld. EUR v aktivech hlavní banky. Ve srovnání s tím činil objem aktiv v roce 2008 98,8 mld. EUR. Německo dále přislíbilo, že HSH nebude vykonávat žádný obchod na vlastní účet. HSH se bude obchodním činnostem věnovat pouze v tom rozsahu, který je nutný k realizaci zákaznických smluv, za účelem snížení rizika (hedging) v rámci obchodů se zákazníky, popř. pro řízení likvidity v oblasti treasury, jakož i ke správě bilanční sumy (v každém případě až do hodnoty měřené maximální hodnotou v riziku (value-at-risk, VaR)). Pomocí těchto opatření budou odstraněny pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení.
(229)
Další možnou překážku dlouhodobé životaschopnosti HSH představuje slabá struktura jejího kapitálu. Zejména vzhledem k dalším bodům uvedeným níže nebylo jasné, zda očekávaná slabá kapitalizace, s níž se ke konci období restrukturalizace v původním plánu restrukturalizace počítalo (kvóta Tier 1 ve výši [zhruba 9] %), je přiměřená: a) cykličnost a volatilní povaha obchodního profilu HSH, jež si vynucuje další kapitálový val, který by absorboval opakované, vyšší a propojené ztráty, b) dopady finanční krize na kapitál HSH (74) a c) zavedení nových pravidel Basel III, která povedou k výraznému navýšení minimální výše kapitálu (75) požadované z hlediska dozoru. Kromě toho lze předpokládat, že účastníci trhu a zejména instituce, jež na peněžním a kapitálovém trhu nabízejí pravděpodobně nezajištěné finanční prostředky, očekávají vyšší kvóty kapitálu.
(230)
Další snížení rizikového profilu HSH, ponechání si zisků a navýšení kapitálu o 500 milionů EUR v roce 2013 povedou k výraznému zlepšení kapitalizace HSH. Koncem roku 2014 by kvóta kmenového kapitálu mohla dosahovat výše nad 10 % a kvóta Tier 1 výše nad 12 %. Tato čísla se neshodují s kvótami ve výši [zhruba 7] %, resp. [zhruba 9] %, s nimiž počítal původní plán restrukturalizace. Odpovídají spíše novým kapitálovým normám pro banky. Část těchto zlepšení je sice nadále svázána s značným snížením aktiv zatížených rizikem, jež je podmíněno zárukou na pokrytí rizik, ale ke zlepšení struktury kapitálu by došlo v každém případě. Toto zlepšení je nutné vidět v souvislosti se snížením rizikového profilu bilance HSH a zejména se snížením podílu na cyklických aktivech.
(231)
Dalším požadavkem Komise týkajícím se slučitelnosti jak protiplnění za záruku na pokrytí rizik, tak splátky s vnitřním trhem je, že HSH nesmí vypovědět záruku na pokrytí rizik, pokud by kvóta kmenového kapitálu během období restrukturalizace v důsledku toho klesla pod stanovené hodnoty a především k 31. prosinci 2014 pod 10 % (viz bod (203)). To zaručí, že během období restrukturalizace bude HSH schopná si udržet přiměřenou úroveň kapitalizace, i kdyby došlo ke zhoršení hospodářské situace. Tento mechanismus by měl na trhu přispět k znovuzískání důvěry obchodních partnerů v HSH. Pozměněný plán restrukturalizace HSH předpokládá, že HSH do roku [2014-2016] záruku zcela opustí. Kvóta kmenového kapitálu by v té době měla být na [ 10] %.
(232)
Na závěr lze konstatovat, že díky navrhovaným opatřením dojde ke zlepšení struktury kapitálu HSH, takže bude v souladu s novými mezinárodními normami. Lepší kvóty kapitálu a vyšší odolnost vůči krizím budou mít v střednědobém horizontu u HSH pozitivní vliv na náklady financování.
(233)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 60 a 63) byly vyjádřeny pochyby o spolehlivosti určitých prognóz, jež byly použity při plánování HSH. Tyto pochybnosti se týkaly především prognóz a) růstu nejdůležitějších obchodních segmentů, b) růstu příjmů pocházejících z úrokových výnosů, c) marží v nejdůležitějších obchodních segmentech a d) vývoje rezervy pro případ rizika.
(234)
Zejména v segmentech lodní dopravy, dopravy a firemních zákazníků shledala Komise prognózy růstu příliš optimistické. Byla proto zpochybněna schopnost HSH dosáhnout celkových plánovaných výnosů. Pozměněný plán restrukturalizace se však opírá o přiměřené prognózy růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků (viz tabulka 5). Míra růstu v rámci financování letadel není důležitá, neboť HSH tento segment v současnosti opouští. Jak ukazují tabulky 5 a 6, jsou míry růstu stanovené pro plánování segmentů lodní dopravy a firemních zákazníků značně nižší než ty, které se používaly v původním plánu restrukturalizace ze dne 1. září 2009. Mimoto odpovídají absolutnímu objemu obchodu, který by HSH v těchto oblastech mohla dosáhnout, pokud zvážíme její podíl na trhu a celkový objem trhu.
(235)
HSH kromě toho přehodnotila své prognózy růstu u příjmů, které nepocházejí z úrokových výnosů. Předpokládá se, že příjmy, které nepocházejí z úrokových výnosů, budou v období 2010-2014 činit v průměru zhruba [7-12] % čistých úroků hlavní banky. Vzhledem k úmyslu HSH zlepšit vzájemný prodej produktů mezi jejími segmenty finančního trhu a jinými obchodními oblastmi se tento cíl zdá dosažitelný.
(236)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly zpochybněny prognózy marží stanovené v původním plánu restrukturalizace. Nové obchodní marže však byly koncem roku 2010 skutečně vyšší, než se původně předpokládalo, čemuž byly odpovídajícím způsobem přizpůsobeny prognózy plánování.
(237)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zpochybněno, zda je HSH schopná přestát nejbližší recesi, aniž by musela opět žádat o státní podporu. Zpochybněna byla tudíž její dlouhodobá životaschopnost. Tyto pochybnosti se opíraly o tato slabá místa: a) křehkou strukturu financování, zejména nadcházející velké mezery ve financování a chronický nedostatek financování vedeného v USD, b) důraz na cyklické a volatilní činnosti, které pravděpodobně povedou k opětovným velkým a navzájem propojeným ztrátám a c) nízkou kapitalizaci k vyrovnání těchto ztrát. Návrhy dodatečných opatření obsažené v pozměněném plánu restrukturalizace však dokázaly pochybnosti Komise rozptýlit. Pozměněný plán restrukturalizace staví na reálnějších a srozumitelnějších prognózách, a proto nabízí spolehlivější obraz životaschopnosti HSH. Tento obraz představuje banku, která je na konci období restrukturalizace vybavena přiměřeným kapitálem, do silně cyklických segmentů směřuje menší část svých transakcí a vykazuje stabilizovanou, i když stále ještě problematickou strukturu financování. Kontrolní nástroje (koeficient čistého stabilního financování a podíl financování vedeného v USD) by přitom měly přispět k tomu, aby se HSH v střednědobém horizontu zaměřila na trvalé zlepšování v této oblasti. HSH by tak nyní měla disponovat kapitálovou základnou a nezbytnou strukturou financování, jež by jí umožnily přestát recesi bez potřeby nové státní podpory. Pokud jde o celkovou životaschopnost HSH, vyplývá z pozměněného plánu restrukturalizace, že výnosnost vlastního kapitálu HSH dosáhne během období restrukturalizace v roce 2014 [5-10] % (76). V absolutních číslech je toto procento nízké, ale v důsledku daleko menšího rizikového profilu HSH by mělo být stabilnější. Mělo by proto znamenat výrazné zlepšení ve srovnání s procenty v průběhu deseti let před krizí.
9.2.3.3. Vlastní příspěvek menšinových akcionářů a jejich zapojení do rozdělení zátěže
(238)
V zájmu omezení narušení hospodářské soutěže a zabránění morálním rizikům by se podle sdělení o restrukturalizaci měly omezit a) náklady na restrukturalizaci a současně b) výše státní podpory; mimoto je zapotřebí zvýšit vlastní příspěvek. Podle sdělení o restrukturalizaci by banky měly financovat restrukturalizaci nejprve z vlastních prostředků a tím snížit státní podporu na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do HSH vložili své investice. Mezi ně patří vlastníci akcií a držitelé druhotných dluhových obligací.
9.2.3.3.1. Vlastní příspěvek, rozdělení zátěže a omezení státní podpory na nezbytné minimum
(239)
V bodě 65 rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že objem vlastního přípěvku, který měl být proveden formou odprodejů, byl stanoven neurčitě. Německo přislíbilo, že HSH do konce období restrukturalizace odprodá [100-120] dceřiných společností. HSH již odprodala [30-40] z těchto [100-120] dceřiných společností a očekává, že veškeré odprodeje budou ukončeny nejpozději k […]. Příjmy a zisky z odprodeje budou použity k pokrytí nákladů na restrukturalizaci. Finanční podíly určené k odprodeji jsou uvedeny v příloze II a zahrnují HSH Real estate AG, […], DekaBank a […], tedy největší dceřiné společnosti HSH.
(240)
Dále Německo přislíbilo, že do 31. prosince 2014 HSH neuskuteční žádná převzetí.
(241)
Komise se domnívá, že opatření ohledně vlastního příspěvku uvedená v bodech (239) a (240) nezaručují, že HSH za současných finančních podmínek poskytne nejvyšší možný vlastní příspěvek na pokrytí nákladů na restrukturalizaci. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci se Komise zejména domnívá, že v kontextu restrukturalizace není vyrovnání ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), k němuž by došlo podle uvážení bank přijímajících státní podporu za účelem zajištění vyplácení dividend a kupónů za závazky, které jsou v oběhu, v zásadě slučitelné s cílem omezit státní podporu na nezbytné minimum. Na vzniklých ztrátách by se měly podílet především finanční nástroje vybavené vlastním kapitálem.
(242)
Německo odmítá navrhnout dodatečná opatření ohledně vlastního příspěvku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Je však možné taková opatření uložit.
(243)
Komise proto HSH ukládá, že během období restrukturalizace nesmí provádět platby týkající se nástrojů vlastního kapitálu závislých na zisku (např. hybridní finanční nástroje a podílové listy), pokud nejsou dlužné na základě smlouvy nebo ze zákona. Součástí takového zákazu rozdělování dividend podle názoru Komise je, že se tyto nástroje budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by bilance HSH bez uvolnění úspor a rezerv vykazovala ztrátu. Tyto nástroje by se neměly spolupodílet na ztrátách z předchozích let.
(244)
S cílem zajistit, aby se vlastníci banky budou během období restrukturalizace v co možná největší míře spolupodíleli na znovuvytvoření přiměřené kapitálové základny (viz body (229) až (231)), by Komise považovala za porušení zásady omezení státní podpory na nezbytné minimum také veškeré vyplácení dividend během období restrukturalizace. Komise proto zastává stanovisko, že HSH by až do konce obchodního roku 2014 neměla vyplácet žádné dividendy.
9.2.3.3.2. Zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže
(245)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 66 až 72) zastávala Komise předběžné stanovisko, že podíly menšinových akcionářů, kteří se v květnu 2009 nepodíleli na rekapitalizaci HSH, nebyly dostatečně rozmělněny. Původní plán restrukturalizace tak nepočítal s žádným přiměřeným rozdělením zátěže, které by posouzení státní podpory pro HSH připustilo jakožto slučitelné s vnitřním trhem. Dále se Komise ptá, zda menšinoví akcionáři nebyli sami případně státní podporou zvýhodněni tím, že si podrželi nadměrně vysoké podíly v HSH. Komise dospěla k závěru, že opatření obsahuje možnou nepřímou státní podporu ve prospěch menšinových akcionářů, jež by nemusela být slučitelná s vnitřním trhem, pokud by nedošlo k zřízení mechanismů zaručujících přiměřené rozdělení zátěže (bod 73 rozhodnutí o zahájení řízení).
(246)
Komise nejprve rozporuje stanovisko sdružení spořitelen, že dosud v žádné jiné věci podpory týkající se rekapitalizací nezkoumala druhotné efekty nepřímých státních podpor (viz bod (130)). V rozporu s tímto tvrzením Komise již nepřímé státní podpory v souvislosti s velkým rozsahem státních podpor v řadě svých rozhodnutí zkoumala (77).
(247)
Komise připomíná, že čl. 107 odst. 1 SFEU podle ustálené judikatury nerozlišuje státní zásahy vzhledem k jejich důvodům či cílům, nýbrž k jejich účinkům (78). Výhoda nepřímo poskytnutá menšinovým akcionářům vznikla tak, že se veřejní vlastníci zřekli dodatečných podílů v HSH, které by obdrželi v případě, že by cena nových podílů byla stanovena správně. Mezi podporami poskytnutými HSH ze státních prostředků a výhodou, jež vznikla menšinovým akcionářům, existuje příčinná souvislost.
(248)
Komise dále nesdílí uplatňovaný názor, že výhodu pro menšinové akcionáře nelze přičítat státu, jelikož rozhodnutí o rekapitalizaci, jakož i o počtu podílů a jejich ceně bylo učiněno na valné hromadě vlastníků podílů (viz bod (129)). Na uvedené valné hromadě však byli veřejní vlastníci zastoupeni jakožto vlastníci podílů a jednali coby veřejná zařízení (79). Z toho plyne, že se v té době odehrávala politická diskuze o budoucnosti HSH.
(249)
Nejdůležitější připomínky Německa a menšinových akcionářů se týkají argumentu, že nižší rozmělnění státní podporu nepředstavuje a že zředění je v každém případě jednoduše výsledkem ukazatelů zvolených k navýšení kapitálu, tj. počtu a ceny podílů. Pokud jde o tyto ukazatele, Německo a menšinoví akcionáři poukázali na to, že PwC (což je renomovaná společnost) provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Ocenění se zakládalo na předpokladu, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A, pro což existovaly dobré důvody. Sdružení spořitelen a společnost Flowers v tomto bodě Německo podpořily. Podle jejich argumentace byla emisní cena nových podílů ve skutečnosti příliš nízká.
(250)
Komise nezpochybňuje dobré jméno společnosti PwC ani skutečnost, že ocenění HSH bylo provedeno v souladu s uznávanými zásadami oceňování. Trvá však na tom, že při ocenění HSH nebylo zohledněno více aspektů, které by jinak vedly k nižší ceně HSH.
(251)
Zpráva PwC o ocenění HSH (80) (dále jen „zpráva o ocenění“) byla zveřejněna dne 15. května 2009. Dne 30. dubna 2009 oznámilo Německo Komisi opatření na poskytnutí státní podpory HSH, neboť hrozilo, že by HSH nemohla splnit regulační kapitálové požadavky. V té době bylo zřejmé, že HSH bude muset podstoupit rozsáhlou restrukturalizaci a navrhnout opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže, k němuž by opatření na poskytnutí státní podpory mohla vést. Ocenění PwC bylo provedeno na základě obchodního plánu, který nezohledňoval všechny tyto aspekty. PwC ve shrnutí (81) zprávy o ocenění jednoznačně uváděla, že se při svém ocenění opírala o plánování HSH, jež vycházelo z normalizace trhů v roce 2011. Tuto prognózu nelze považovat za opatrnou.
(252)
Ocenění se dále zakládalo na předpokladu, že v roce 2013 bude mít HSH opět rating A. PwC ve zprávě o ocenění výslovně uvedla (82), že S&P dne 6. května 2009 snížila rating HSH z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem a že se toto snížení ratingu neodrazilo v plánu financování, o nějž se ocenění opíralo, a tudíž se k němu při výpočtu indikativní hodnoty HSH nepřihlíželo. PwC dále tvrdí, že vzhledem k nadcházejícímu vyšetřování státní podpory lze očekávat požadavky, které mají umožnit zjištění slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a které by mohly mít značný vliv na obchodní plán HSH. PwC kromě toho konstatuje, že jak obecné hospodářské rámcové podmínky, které panují v oblastech (lodní a letecká doprava), jež jsou pro HSH stěžejní, tak i omezení na kapitálovém trhu (financování) ztížily předpověď budoucího vývoje.
(253)
Na závěr se konstatuje, že ocenění bylo provedeno za předpokladu, že dojde k realizaci záruky na pokrytí rizik. Bez záruky na pokrytí rizik by nedošlo ke snížení rizikových aktiv, nebyl by navýšen rozsah nezbytné rekapitalizace a musely by být přezkoumány ratingové předpovědi. PwC (83) vypočítala hodnotu HSH i pro případ, že by nedošlo k realizaci záruky na pokrytí rizik, a dospěla k indikativní hodnotě HSH ve výši [0,8-1,2] až [1,5-2] mld. EUR, což odpovídá ceně za akcii v hodnotě mezi [ 9] a [ 22] EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem považuje Komise cenu nově vydaných akcií stále ještě za značně vysokou.
(254)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci státní podpory Hypo Real Estate akceptovala cenu za nové akcie, která byla vyšší než cena na burze, aniž by zpochybnila přiměřenost ceny vzhledem k rozdělení zátěže. Podle názoru menšinových akcionářů by se proto neměla přezkoumávat ani cena akcie HSH. Podle názoru Komise však nejsou obě věci státní podpory srovnatelné. Ve věci státní podpory Hypo Real Estate byla přijata řada opatření, která vedla k plnému zestátnění banky. Hlavní rozdíl mezi oběma případy spočívá v tom, že Hypo Real Estate byla zestátněna a stát získal podíly za cenu, která se opírala o hodnotu koncernu bez státní podpory (84). To v případě HSH neplatí. K ocenění HSH za účelem stanovení ceny nově vydaných akcií došlo za předpokladu, že záruka na pokrytí rizik ve výši 10 mld. EUR bude realizována. Tento předpoklad se výrazně podepsal na výsledném ocenění.
(255)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že v roce 2008 poskytli HSH výraznou finanční podporu a že by se v dubnu 2009 rekapitalizace nebyli mohli zúčastnit. Nebyli k tomu ani povinni, jelikož se opce na nové akcie nerovná povinnosti jejich nákupu.
(256)
Podle Komise sice sdružení spořitelen právo na nákup nových akcií měla, ale nebyla vázána jeho uplatněním. Komise však nemůže brát finanční podporu menšinových akcionářů ve prospěch HSH v roce 2008 za příspěvek k rozdělení zátěže v souvislosti se státní podporou, která byla HSH poskytnuta v květnu a červnu 2009. Podpora poskytnutá bance v roce 2008 se udála v důsledku investičního rozhodnutí, které tehdy menšinoví akcionáři přijali. Komise nespatřuje žádnou spojitost mezi opatřením týkajícím se kapitálu z roku 2008 a opatřením státní podpory z roku 2009.
(257)
Komise nesouhlasí se stanoviskem sdružení spořitelen, že neprovozovaly žádnou hospodářskou činnost, a proto je nelze považovat za podniky způsobilé pro účely pravidel státní podpory (viz bod (129)). Spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku hospodářskou činnost provozují (85). Své hospodářské zájmy spojily v rámci sdružení spořitelen. Sdružení spořitelen poskytují služby spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku a spravují podíly/akcie spořitelen, jako se to děje i v případě podílů spořitelen v HSH. Zvýší-li se hodnota podílů spořitelen ve sdruženích, stoupne rovněž hodnota spořitelen. Sdružení spořitelen a spořitelny, které jsou jejich členy, tvoří dohromady hospodářskou jednotku. Co je výhodné pro sdružení, je současně výhodné pro spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku. Sdružení spořitelen, která lze hospodářsky plně přičíst spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku, je proto možné považovat za příjemce státních podpor podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(258)
Stanoviska Německa a třetích stran nerozptýlily pochybnosti Komise ohledně nedostatečného zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže. Komise je i nadále toho názoru, že podíly menšinových akcionářů, kteří se nezúčastnili rekapitalizace HSH v roce 2009, nebyly dostatečně rozmělněny, jelikož počet podílů, které byly v rámci rekapitalizace veřejným vlastníkům přiděleny, se tehdy nezakládal na správném ocenění HSH. Komise však konstatuje, že pozměněný plán restrukturalizace obsahuje dodatečná opatření, která výrazným způsobem zvyšují zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(259)
Zejména díky dodatečným opatřením k protiplnění za záruku na pokrytí rizik, která Komise přijala (viz body (202) až (208)), se příspěvek k rozdělení zátěže zvýší. Dodatečné protiplnění za záruku na pokrytí rizik, které se skládá z dodatečné prémie a jednorázové platby ve výši 500 milionů EUR ve formě akcií, přinese dva hlavní účinky: na jedné straně se v důsledku zvýšení absolutního příspěvku protiplnění vypláceného veřejným vlastníkům sníží zisky HSH, které by mohla vyplatit ve formě dividend, a tím pro vlastníky akcií klesne hodnota HSH. Na druhé straně jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR zředí podíly menšinových akcionářů z dnešních 16,8 % na zhruba 14-15 % (v závislosti na ocenění ceny akcií).
(260)
Kromě účinku, který vyplývá z požadavku v souvislosti s protiplněním za záruku na pokrytí rizik, se omezením protiplnění za kapitálové nástroje dále zlepší zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže (viz body (241) až (244)). Hodnota HSH pro vlastníky akcií je závislá na budoucích hotovostních tocích, přičemž do roku 2014 nelze tyto hotovostní toky vyplácet ve formě dividend. Proto omezení, jež Komise uložila ohledně časového harmonogramu budoucích hotovostních toků, povedou k většímu zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(261)
Komise je toho názoru, že opatření na zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže obsažená v pozměněném plánu restrukturalizace se sice díky požadavkům uloženým Komisí výrazně zlepšila, ale přesto ještě nezaručují, že menšinoví akcionáři se na rozdělení zátěže podílejí nejvyšší možnou částkou. Jelikož Německo odmítá navrhnout další opatření na rozdělení zátěže, nelze opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud by nebylo možné přijmout další opatření zlepšující zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, bylo by na zmíněném základě nezbytné klasifikovat nepřímou podporu pro menšinové akcionáře jako neslučitelnou s vnitřním trhem.
(262)
Vzhledem k možné výhodě, kterou by menšinoví akcionáři mohli získat, a nutnosti přiměřeného rozdělení zátěže má Komise za to, že je nutné prodloužit zákaz vyplácení dividend i za rok 2014. V zájmu zachování přiměřenosti by se však měl zákaz vyplácení dividend omezit. K tomu Komise nařizuje, že v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016 se dividendy smějí vyplácet pouze do výše 50 % ročního přebytku předchozího ukončeného účetního roku. Kromě toho jsou platby dividend v tomto období přípustné pouze v případě, že neohrozí ve střednědobém horizontu dodržování předpisů upravujících vybavení úvěrových institucí kapitálem v souladu s Basel III.
9.2.3.3.3. Závěr k vlastnímu příspěvku menšinových akcionářů a k jejich zapojení do rozdělení zátěže
(263)
Komise dospěla k závěru, že lze dosáhnout odpovídající výše vlastního příspěvku a odpovídajícího zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, a že je proto možné považovat podporu za slučitelnou s vnitřním trhem s výhradou splnění podmínek uvedených v bodech (262), (202) až (208) a (241) až (244).
9.2.3.4. Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(264)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí plán restrukturalizace obsahovat opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Podle bodu 30 sdělení o restrukturalizaci by opatření omezující narušení hospodářské soutěže měla být vždy přizpůsobena specifickým problémům trhů, na nichž působí banka přijímající podporu, která je po restrukturalizaci znovu rentabilní. Během posuzování dotyčných opatření by Komise měla vycházet především z objemu, rozsahu a druhu obchodní činnosti banky.
(265)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že navrhovaná opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže nebyla dostatečná. Pozměněný plán restrukturalizace ovšem obsahuje další opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(266)
V pozměněném plánu restrukturalizace se ve srovnání s jeho původním zněním počítá s výrazně silnějším snížením bilanční sumy. Do roku 2014 se suma bilančních aktiv koncernu sníží o 61 % oproti bilanční sumě z roku 2008 (86). Snížení bilanční sumy o více než polovinu hodnoty HSH je vzhledem k narušením hospodářské soutěže, které vznikly v důsledku velmi vysokých podpor, úměrné. Toto snížení je v relativním vyjádření v souladu s rozhodovací praxí Komise při srovnatelných částkách státní podpory. Vzhledem k nedostatečnému rozdělení zátěže, jež bylo zapříčiněno neúplností ustanovení o zpětném získání, jsou restrukturalizace a snížení bilanční sumy v případě HSH zvláště důležité. Snížení bilanční sumy je doplněno příslibem HSH o rozprodání většiny svých podílů.
(267)
HSH nadto přislíbila, že sníží počet mezinárodních poboček či zastoupení z 21 na 6 a počet poboček v Německu z 9 na 7. Zbylé pobočky příp. zastoupení v Londýně a New Yorku se výrazně ztenčí a pobočka v Lucembursku bude fungovat výhradně coby pobočka restrukturalizační jednotky.
(268)
HSH dále přislíbila, že se během období restrukturalizace (do 31. prosince 2014) zřekne převzetí (zákaz převzetí). HSH nebude rozšiřovat svou obchodní činnost prostřednictvím převzetí jiných podniků. Fúze jsou v rámci možné konsolidace zemské banky a v závislosti na předchozím schválením ze strany Komise i nadále možná. Kapitalizace pohledávky a jiná opatření v rámci obvyklé správy aktiv jsou přípustné, pokud nesledují záměr obejít zákaz převzetí. Vzdají-li se veřejní vlastníci kontroly nad HSH, pak tento zákaz převzetí platí pouhé tři roky. Komise zastává názor, že privatizace HSH bude mít pozitivní vliv na životaschopnost HSH a zaručí účinnou hospodářskou soutěž. Zachování platnosti zákazu převzetí dlouho po datu prodeje by možnou privatizaci mohlo ztížit.
(269)
Kromě toho se HSH zavázala přijmout další opatření týkající se přímo narušení hospodářské soutěže na trzích, na nichž HSH získala silné postavení a kde chce expandovat. HSH se v plném rozsahu vzdá své obchodní činnosti v oblasti finančních služeb pro leteckou dopravu (87). Celkem [3-8] mld. EUR aktiv z obchodní oblasti letecké dopravy bude přeneseno na restrukturalizační jednotku, příp. se od konce roku [2011-2012] prodá. HSH dále výrazným způsobem zredukuje své obchodní činnosti v odvětvích lodní dopravy, financování nemovitostí a firemních zákazníků. U obchodního odvětví lodní dopravy, u kterého si vybudovala jméno předního poskytovatele financování lodí a které plánovala dále rozšířit, tak HSH přislíbila, že po celé období restrukturalizace její tržní podíl na nové obchodní činnosti v rámci celosvětového financování lodí nepřekročí [ 8] % a že se zřekne svého místa mezi třemi poskytovateli financování lodí s největším objemem nových obchodních činností.
(270)
Navrhovaná opatření omezující narušení hospodářské soutěže představují tudíž oproti dosavadním krokům HSH stanoveným v původním plánu restrukturalizace podstatné zlepšení a jsou považována za přiměřená a dostačující.
9.2.3.5. Závěry ohledně restrukturalizace
(271)
Komise dospěla k závěru, že restrukturalizační opatření, která zahrnují závazky Německa uvedené v přílohách I a III, jsou schopná vést k znovuobnovení dlouhodobé životaschopnosti HSH a představují přiměřený vlastní příspěvek HSH, který vyváží narušení hospodářské soutěže, k nimž došlo v důsledku podpory. V rámci podmínek uvedených v příloze II, které Komise uložila a jež se týkají protiplnění a rozdělení zátěže, obsahuje pozměněný plán restrukturalizace přiměřené a dostatečné rozdělení zátěže, a může být proto prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(272)
Komise zastává názor, že státní podpora, jež je obsažena v zárukách likvidity poskytnuté fondem SoFFin v objemu 17 mld. EUR, představuje podporu restrukturalizace slučitelnou s vnitřním trhem do té míry, v níž byly zapotřebí záruky ohledně selhání trhu, k němuž došlo v důsledku zhroucení mezibankovního trhu.
10. POTENCIÁLNÍ UŽITEK PRO OSTATNÍ DRŽITELE PODÍLŮ
(273)
Menšinoví akcionáři tvrdili, že by rozdělení postupu v rámci řízení, kdy by byla přímá opatření podpory ve prospěch HSH schvalována jedním postupem a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným postupem, bylo porušením článku 7 procesního nařízení. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci s ohledem na sdružení spořitelen a společnosti Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle názoru sdružení spořitelen by se Komise měla při obecném posouzení rozdělení zátěže v souvislosti s rekapitalizací zabývat otázkou rozdělení zátěže také mezi menšinové akcionáře.
(274)
Pokud jde o výklad procesního nařízení, Komise s menšinovými akcionáři nesouhlasí. Rozdělení řízení ve věci podpory je právně možné a Komise je již použila v jiných případech (88). Pokud u jednotlivého opatření podpory existuje více příjemců, které je nutno z důvodu jejich právního postavení posuzovat různě, což může ovlivnit tempo vyšetřování a jeho pokrok, může být formální vyšetřování v zájmu efektivního provedení řízení rozděleno.
(275)
Komise se dále nedomnívá, že by rozdílné právní posouzení opatření podpory, pokud jde o menšinové akcionáře jako nepřímé příjemce, ovlivnilo právní posouzení (a slučitelnost) stejného opatření podpory, pokud jde o HSH jako přímého příjemce podpory. V této souvislosti Komise odkazuje na rozsudek Soudního dvora v věci C-382/99, Nizozemsko v. Komise (89), ve kterém Soudní dvůr potvrdil posouzení Komise, podle kterého může být podpora poskytnutá ve prospěch příjemce považována za slučitelnou s vnitřním trhem (protože je v souladu s pravidly de minimis), avšak zároveň může být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem s ohledem na nepřímé příjemce podpory, a musí být proto požadována zpět. Komise konstatuje, že s pomocí vhodných opatření v pozměněném plánu restrukturalizace může být s ohledem na HSH zajištěna přiměřenost rekapitalizace, zatímco výhody, které byly poskytnuty menšinovým akcionářům prostřednictvím zcela nadhodnocených emisních cen akcií, mohou být posouzeny a napraveny odděleně (tím, že se např. akcionáři zohlední při rozdělení zátěže).
(276)
Komise však nevidí důvod pro rozdělení této věci podpory, neboť může různé aspekty tohoto opatření podpory posoudit v rámci jednoho rozhodnutí. Možné výhody menšinových akcionářů by tedy mohly být rovněž posouzeny v případě, že by rozdělení zátěže bylo nedostatečné, jak je uvedeno v operativní části rozhodnutí o zahájení řízení. Komise však konstatuje, že v důsledku změny protiplnění za záruku na pokrytí rizik a díky dodatečným opatřením ohledně rozdělení zátěže dojde ke značnému rozmělnění vlastnictví akcií menšinových akcionářů a k jejich dodatečnému zohlednění při rozdělení zátěže, čímž se zmírní nedostatky vzniklé v důsledku ocenění, které provedla PwC, takže bude znovu nastoleno vhodné rozdělení zátěže. Protože je vhodné rozdělení zátěže zajištěno požadavky, které ukládá toto rozhodnutí, Komise považuje rozdělení zátěže za dostatečně rozsáhlé a nebude je dále zkoumat.
11. ZÁVĚRY
(277)
Pokud jde o seznam závazků, který předložilo Německo a který se týká restrukturalizace banky HSH, a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, pokud jde o protiplnění a rozdělení zátěže, Komise dospěla k závěru, že záruka na pokrytí rizik je v souladu s částí 5 sdělení o znehodnocených aktivech. Pokud jde o předložený pozměněný plán restrukturalizace, seznam závazků Německa a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, je podpora na restrukturalizaci, která zahrnuje záruku na pokrytí rizik, rekapitalizaci a záruky likvidity, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a lze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly pravidel státní podpory, se podařilo rozptýlit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka na pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Státní podpora v podobě rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka v podobě pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem jsou s ohledem na závazky uvedené v přílohách I a III a s podmínkou splnění požadavků uvedených v příloze II slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byl realizován původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 a naposledy změněný v souladu se sdělením Německa ze dne 11. července 2011, a to včetně seznamu závazků uvedeného v přílohách I a III a včetně požadavků uvedených v příloze II a plně v souladu s časovým plánem uvedeným v seznamu závazků a požadavků.
Článek 3
Německo do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Německo se vyzývá, aby příjemcům podpory neprodleně zaslalo kopii tohoto rozhodnutí.
V Bruselu dne 20. září 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. szeptember 20.)
a Németországi Szövetségi Köztársaság által a HSH Nordbank AG számára nyújtott SA.29338 (C 29/09. (korábbi N 264/09.)) sz. Állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 6483. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/477/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére a fenti rendelkezések értelmében (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2009. április 30-án Németország a Bizottságnál a HSH Nordbank AG (a továbbiakban: HSH AG) javára nyújtott állami intézkedéseket jelentett be, amelyekre egy 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészletet (a továbbiakban: kockázati fedezet) és egy 3 milliárd EUR összegű tőkenövelést (a továbbiakban: feltőkésítés) tartalmazó garancia formájában került sor. Az intézkedéseket közvetett módon a HSH állami tulajdonosai, azaz a Freie und Hansestadt Hamburg és Schleswig-Holstein tartomány (a továbbiakban: külön-külön Hamburg, ill. Schleswig-Holstein vagy együttesen állami tulajdonosok) nyújtották.
(2)
Az N 264/09. sz. ügyben 2009. május 29-én hozott határozatában (2) (a továbbiakban: megmentési határozat) a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (3) (EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető megmentési célú támogatásként hat hónapra engedélyezte a HSH AG számára a feltőkésítést és a kockázati fedezetet. Határozatában a Bizottság felszólította Németországot arra, hogy három hónapon belül nyújtson be egy szerkezetátalakítási tervet.
(3)
2009. szeptember 1-jén Németország benyújtotta a Bizottságnak a szerkezetátalakítási tervet.
(4)
A kockázati fedezet, valamint a HSH AG-nek a feltőkésítéssel összefüggő értékelése kapcsán a Bizottság 2009. október 22-én megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (4).
(5)
2009. november 21-én az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5), és az érdekelt feleket felkérték arra, hogy észrevételeiket a közzététel időpontjától számított két héten belül nyújtsák be.
(6)
2009. november 30-án és december 11-én érkeztek be a Bizottsághoz a Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein és a Schleswig-Holsteinischen Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (a továbbiakban: külön-külön SGVSH, ill. SVB vagy együttesen takarékpénztár-szövetségek) észrevételei.
(7)
2009. december 3-án a J.C. Flowers & Co. LLC befektető ügyfelei (a továbbiakban: Flowers) kérelmezték az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, kérelmüket a Bizottság 2009. december 7-én jóváhagyta. A Flowers észrevételét a Bizottság 2009. december 17-én kapta meg.
(8)
2009. december 1-jén Németország kérelmezte az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, kérelmét a Bizottság 2009. december 7-én jóváhagyta. 2009. december 7-én a HSH AG is kérelmet nyújtott be az észrevételek benyújtására előírt határidő meghosszabbítására vonatkozóan, kérelmét a Bizottság 2009. december 17-én jóváhagyta. 2009. december 17-én Németország megküldte a tartományoknak és a HSH AG-nek az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött közös észrevételét.
(9)
2009. december 2-án a Flowers, a takarékpénztár-szövetségek, Németország és a Bizottság részvételével találkozóra került sor.
(10)
2009. december 21-én a Bizottság elküldte Németországnak az érdekelt felek által benyújtott észrevételek nyilvános változatát, és felhívta a német hatóságokat, hogy megjegyzéseiket egy hónapon belül küldjék meg.
(11)
2010. január 18-án Németország megküldte az állami tulajdonosok azon megjegyzéseit, amelyeket a tulajdonosok a Flowers és a takarékpénztár-szövetségek észrevételeire tettek.
(12)
A kockázati fedezetet és különösen a kockázati fedezet által lefedett eszközök portfóliójának (a továbbiakban: fedezett portfólió) értékelését illetően 2009. szeptember és 2010. február között Németország és a Bizottság között számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a felek más formában is információkat cseréltek egymással. Németország többek között 2009. október 6-án, 20-án, 21-én, 22-én, 23-án és 29-én, november 11-én, 12-én, 16-án és 27-én, valamint december 17-én, továbbá 2010. január 26-án, 27-én és február 19-én kiegészítő információkat juttatott el a Bizottsághoz.
(13)
A szerkezetátalakítási tervvel, a kockázati fedezettel és a feltőkésítéssel, valamint a fedezett portfólió értékelésével Németország és a Bizottság szervei számos ülés, telefonkonferencia és egyéb, információcserére szolgáló módszer keretében foglalkoztak 2009. október és 2011. június között, különösen - de nem kizárólag - 2009. október 5-én, 21-én és 27-én, november 4-én, 12-én, 13-án, 18-án, 27-én és 30-án, december 7-én, 9-én, 14-én és 15-én, 2010. január 14-én és 19-én, április 21-én, május 5-én, 12-én, 20-án, 26-án, 28-án és 31-én, június 15-én, július 13-án, 16-án, 22-én és 23-án, szeptember 30-án, november 22-én, december 9-én és 22-én, valamint 2011. február 23-án és 28-án, március 18-án, április 1-jén és 8-án, május 25-én, valamint június 7-én, 16-án és 29-én. A szerkezetátalakítási terv végleges változatának benyújtására 2011. július 11-én került sor.
(14)
2011. szeptember 5-én Németország megküldte a jelen határozat I. mellékletét képező kötelezettségvállalási jegyzéket.
2. A KEDVEZMÉNYEZETT LEÍRÁSA
(15)
A HSH konszern (a továbbiakban: HSH) az ötödik legnagyobb német tartományi bank, amelynek székhelye Hamburgban és Kielben található. Részvénytársasági formában működik, és 2003. június 2-án a Hamburgische Landesbank és a Landesbank Schleswig-Holstein összeolvadásából jött létre. 2006 októberében a Flowers (6) megszerezte a WestLB-től a HSH részvényeinek 24,1 %-át (a szavazati jogok 26,6 %-át) abban a reményben, hogy a HSH-t 2008-ban tőzsdére viszik.
(16)
2008. december 31-én a HSH mérlegfőösszege 208 milliárd eurót, kockázattal súlyozott eszközeinek (a továbbiakban: RWA) értéke pedig 112 milliárd eurót tett ki.
(17)
A Bizottság által a 2009. május 29-i megmentési határozatban engedélyezett intézkedések végrehajtását követően az alábbi tulajdonosi szerkezet alakult ki a HSH-nál: Hamburg városa 10,89 %-kal, Schleswig-Holstein 10,42 %-kal, a HSH Finanzfonds AöR - egy olyan közjogi intézmény, amelyet Hamburg és Schleswig-Holstein közösen hozott létre, és egyenlő részben ellenőriz - 64,18 %-kal, az SGVSH 4,73 %-kal, az SVB 0,58 %-kal, a Flowers pedig 9,19 %-kal rendelkezett (7).
(18)
A HSH kereskedelmi bankként működik, fő üzleti régiója Észak-Németország. Legjelentősebb üzletágai a kereskedelmi banki szolgáltatások (Merchant Banking) és a magánbanki szolgáltatások (Private Banking). A Merchant Banking üzletágban elsősorban a hajózás, a vállalati ügyfelek, a szállítás, az ingatlanok és a megújuló energiák terén fejti ki tevékenységét. A HSH finanszírozza a világon a legnagyobb mértékben a hajózást, és jelentős piaci részesedéssel rendelkezik a légi közlekedés pénzügyi szolgáltatásainak piacán (ez a szállítási üzletág része). 2008. decemberben a HSH Európa, Ázsia és Amerika 21 jelentős pénzügyi központjában rendelkezett képviselettel.
(19)
A HSH azon német közjogi hitelintézetek közé tartozik, amelyek 2005. július 18-ig az intézményi jótállás (Anstaltslast) és a garancianyújtói felelősség (Gewährträgerhaftung) formájában korlátlan állami garanciát élvezhettek (8).
(20)
Az 1990-es évek elején 523 millió EUR értékben eszköz- és tőkeátruházásokra került sor, amelyek révén a HSH elődei, a Hamburgische Landesbank és a Landesbank Schleswig-Holstein előnyös helyzetbe kerültek. 2004. október 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy ezek az átruházások a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, amelyeket vissza kell követelni (9). A HSH-nak kamatokkal együtt összesen 756 millió eurót kellett visszafizetnie az állami tulajdonosok számára. A HSH a visszafizetést két részletben, 2004. december 31-én és 2005. január 3-án teljesítette.
(21)
A tőkekiáramlás kiegyenlítése érdekében 2005. július 20-án a részvényesek a HSH tőkéjét 556 millió euróval növelték (10). A tőkeemelés úgynevezett részletfizetésekkel kombinálva a társaság pénzeszközeiből valósult meg. A tulajdonosi szerkezet e módszernek köszönhetően csak kis mértékben változott. 2005. szeptember 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy a tőkeemelés összhangban áll a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető elvével, és ezért nem minősül állami támogatásnak (11).
(22)
2008. július közepén a HSH részvényesei a növekedés finanszírozása érdekében a HSH saját tőkeellátottságának javítása mellett döntöttek. A tőkét érintő intézkedések összege elérte a mintegy 2 milliárd eurót, amelyből mintegy 1,26 milliárd EUR új tőkének számított.
(23)
A tőkét intézkedések első szakaszában az összesen 685 millió EUR (12) értékű csendes részesedést és az állami tulajdonosok kezében lévő 57 millió EUR értékű elsőbbségi részvényeket törzsrészvényekké alakították át. Az átalakításkor a Flowers készpénzben történő tőkeemelést hajtott végre annak érdekében, hogy részvényállományának felhígulását elkerülje (13). Ennek következtében a HSH körülbelül további 300 millió euróhoz jutott.
(24)
A tőkét érintő intézkedések második szakaszában a tulajdonosok döntést hoztak egy új, összesen 962 millió EUR összegű és átváltoztatható kötvény formájában kibocsátásra kerülő csendes részesedésről. Az állami és a magánrészvényesek a csendes betétben részesedéseik arányában (660 millió euróval az állami és 240 millió euróval a magánrészvényesek) vettek részt. További 62 millió eurót a magánrészvényesek vállaltak át. 2010. december 31-ével a csendes betétet törzsrészvényekké alakították át.
(25)
Németország értesítette a Bizottságot a (22)-(24) preambulumbekezdésben említett tőkét érintő intézkedésekről. A Bizottság véleménye szerint az állami részvényesek befektetései összhangban álltak a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető elvével, mivel egy magánbefektető az állami részvényesekhez hasonlóan jelentős arányban és ugyanolyan feltételekkel vett részt a tranzakcióban. A Bizottság 2008. augusztus 1-jén értesítette Németországot arról a döntéséről, hogy az ügyet lezárja.
(26)
Az 1999-től 2009-ig terjedő időszakban a HSH 1,85 milliárd EUR összeget kitevő kumulált veszteséget könyvelt el, és állami tulajdonosainak 354 millió EUR értékben fizetett ki kumulált osztalékot. Ugyanebben az időszakban a HSH állami tulajdonosai [4-5] (14) milliárd EUR összegű új tőkét biztosítottak, és maximum 166 milliárd EUR összegű kötelezettségeket garantáltak.
1. táblázat
A HSH állami tulajdonosaira vonatkozó pénzügyi mutatók 1999-2009 között (15)
Üzleti év
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Nyereség és veszteség (millió EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulált nyereség és veszteség (millió EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Az állami tulajdonosoknak juttatott osztalék-kifizetések (millió EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Az állami tulajdonosoknak juttatott kumulált osztalék-kifizetések (millió EUR)
36
80
153
248
354
354
354
A tulajdonosok által biztosított új tőke (millió EUR) a helyi GAAP alapján
[300-600]
0
0
[700 - 1 400]
3 000
Az állami tulajdonosok által biztosított kumulált tőkejuttatás (millió EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000 - 2 000]
[4 000 - 5 000]
Kockázati fedezet - garancia (milliárd EUR)
10
Garantált kötelezettségek (milliárd EUR), ebből
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Garancianyújtói felelősség (milliárd EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin-garanciák (milliárd EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
A HSH-t korábban mindhárom nagy hitelminősítő intézet (17) mindig az AA kategóriába sorolta. A hosszú távú hitelminősítés a HSH állami tulajdonosai által nyújtott korlátlan állami garanciákat tükrözte. Továbbra is fontos szerepet játszik a HSH minősítésekor az a feltevés, hogy a HSH-t az állami tulajdonosok a jövőben is támogatni fogják, aminek köszönhetően a Fitch 7 szinttel minősítette feljebb (18) a bankot. A Moody’s a támogatási tényezők alapján összesen 7 szinttel minősítette feljebb a HSH-t, ebből egy szint az állami tulajdonosok által nyújtott támogatásnak (regionális támogatás) tudható be.
(28)
A C kategóriájú stand-alone minősítés (a Moody’s-nál önálló pénzügyi erő vagy BFSR) (19) a hitelminősítő intézetek abbeli nézetét tükrözte, hogy a HSH megfelelő pénzügyi erővel és zárt, de jó üzleti modellel rendelkezik. A Moody’s BFSR-módszere szerint a C minősítésű bankok vagy elfogadható alapvető pénzügyi mutatókat mutatnak fel egy kiszámítható és stabil környezetben, vagy pedig jó alapvető pénzügyi mutatókat tudnak igazolni egy kevésbé kiszámítható és stabil környezetben.
(29)
2004 júliusában a Fitch a HSH garanciával nem biztosított kötelezettségvállalásait az A kategóriában kezdte értékelni, de a HSH C kategóriájú stand-alone minősítésén nem változtatott. 2005. júliusban a Moody’s és az S&P minősítették a garanciával nem biztosított kötelezettségvállalásokat. A 2008-as válság kitöréséig a HSH stabil minősítésekkel rendelkezett.
(30)
2008 októbere óta a HSH minősítéseit illetően kétféle irányzat figyelhető meg. Az első irányzat 2008. októberben kezdődött, amikor a Fitch és a Moody’s a HSH stand-alone minősítését fokozatosan az alacsonyabb D kategóriába és a magasabb E kategóriába sorolta (az E kategória a Moody’s-nál a lehető legalacsonyabb BFSR besorolás) (20). Az ügynökségek a leminősítést a következő okokkal magyarázták: a) a HSH ciklikus vagyonállományából eredő magas kockázat, ami különösen a hajózási terület eszközeire vonatkozik, b) a HSH tőkéhez való korlátozott hozzáférése annak ellenére, hogy a HSH igencsak tőkeigényes hitelezési tevékenységet folytatott, és c) a válság előtti időszakhoz viszonyítva a HSH gyenge és korlátozott életképessége, amely a válság előtti időszaknál alacsonyabb eszközhozamokra, az eszközalapú finanszírozás (asset-based finance) terén a kockázatok ellensúlyozására képzett és összehasonlítva magasabb céltartalékokra, valamint a jóval magasabb finanszírozási költségekre vezethető vissza. Ezenkívül az ügynökségek alapvető kételyeket is megfogalmaztak a HSH vállalati profilját illetően. Tekintettel arra, hogy a HSH nem nagyon fér hozzá a magánügyfelekhez, továbbra is függeni fog a pénz- és tőkepiacoktól, amelyeken azonban nehezen jut majd elegendő pénzforrásokhoz. A tőkésítésre, a likviditási tartalékra és a finanszírozási egyensúlyra vonatkozó szigorúbb bankfelügyeleti előírások betartása különleges kihívást jelentene egy olyan wholesale bank számára, mint a HSH.
(31)
A második irányzat 2009. májusban kezdődött, amikor az S&P a HSH-t BBB + kategóriára minősítette le, majd így tett a Moody’s és a Fitch is, amely ügynökségek a HSH-t 2010. májusban és júliusban A3/A- kategóriára minősítették vissza. A hitelminősítő intézetek a leminősítés indokolásaképpen arra utaltak, hogy az állami tulajdonosok újabb támogatásai a) az EU állami támogatásokra vonatkozó előírásai és b) a tulajdonosok költségvetéseinek szűkössége miatt korlátozottak. Az eddigi nagy összegű támogatási intézkedések olyan mértékben terhelték meg az állami tulajdonosok pénzügyi erejét, hogy csökkent az arra irányuló hajlandóságuk, hogy újabb támogatásokat nyújtsanak. Az állami tulajdonosok támogatási hajlandóságának értékelésekor fontos szempont volt a „grandfathering”-klauzula alkalmazásával kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nagy mennyisége, amelyek akkor a HSH mérlegében maradtak (21).
(32)
A HSH strukturált hitelportfóliójának (CIP) (22) 30 milliárd amerikai dollárt kitevő értékét a pénzügyi válság miatt már 2007-ben 1,3 milliárd euróval csökkentették. A válság reálgazdaságra való kiterjedése negatívan befolyásolta a HSH-nak a hajózás, a szállítás, az ingatlanok és a megújuló energiák terén folytatott finanszírozási tevékenységeiből származó hagyományos hitelportfólióját és követeléseinek minőségét. A CIP értékének további 1,6 milliárd eurós lefelé történő kiigazítása és a hitelezési tevékenységhez nyújtott 1,9 milliárd EUR összeget kitevő kockázati tartalék jelentős mértékben hozzájárult 2008-ban a 3,2 milliárd EUR összegű negatív eredményhez.
(33)
A Lehman Brothers bankház 2008 szeptemberében bekövetkezett csődje tovább súlyosbította a HSH refinanszírozási nehézségeit, ezért a HSH a pénzügyipiac-stabilizációs alaptól (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) 30 milliárd EUR összegű likviditási garanciát kért.
(34)
2009. április 29-én a Szövetségi Pénzügyi Szolgáltatási Felügyelet (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, a továbbiakban: BaFin) arról értesítette a HSH-t, hogy véleménye szerint a HSH jelenlegi bankfelügyeleti helyzete alapján a HSH számára nehézséget okoz az, hogy eleget tegyen a törvényben előírt tőkekövetelményeknek. A BaFin bejelentette, hogy moratóriumot rendel el a német hitelintézeti törvény 47. §-a értelmében, ha a HSH tulajdonosai nem emelik fel a HSH tőkealapját.
(35)
2009. május 6-án az S&P a HSH-t negatív előrejelzéssel két szinttel, A kategóriáról BBB + kategóriára minősítette le.
3. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK
(36)
2009. májusban és júniusban Schleswig-Holstein és Hamburg két állami támogatást nyújtott a HSH-nak: egy 3 milliárd EUR összegű feltőkésítésre, valamint egy 10 milliárd EUR összegű, második veszteségért vállalt garanciára (a továbbiakban: kockázati fedezet) került sor. Ezenkívül a HSH a SoFFin-től likviditási garanciák formájában egy harmadik állami támogatásban is részesült, amelyek összege végül 17 milliárd eurót tett ki (a továbbiakban: likviditási garanciák).
3.1. A FELTŐKÉSÍTÉS
(37)
A feltőkésítésre 3 milliárd EUR összegű alapvető (core Tier 1) tőkének készpénztőke formájában történő folyósításával került sor szavazásra feljogosító törzsrészvények ellenében. A részvényeket a HSH AG bocsátotta ki, és kizárólag a HSH Finanzfonds AöR jegyezte. A HSH Finanzfonds AöR egy olyan közjogi intézmény, amelyet Hamburg és Schleswig-Holstein közösen hozott létre, a tartományok egyenlő részben számítanak tulajdonosnak, és egyenlő mértékben ellenőrzik az intézményt.
(38)
A HSH Finanzfonds AöR biztosította a feltőkésítéshez szükséges pénzforrásokat oly módon, hogy kötvényt bocsátott ki a tőkepiacokon. Az intézményt a kötvénykibocsátásból eredően terhelő kötelezettségekért Hamburg és Schleswig-Holstein részadósként egyenlő részben vállalja a felelősséget a kötvénytulajdonosokkal szembeni garanciák révén. A HSH Finanzfonds AöR által kibocsátott kötvény egyedüli célja a HSH feltőkésítésének finanszírozása. A HSH Finanzfonds AöR kizárólag Hamburg és Schleswig-Holstein különleges céllal létrehozott társaságaként működik, és a feltőkésítésen, valamint a kockázati fedezeten kívül nincs más célja.
(39)
Az új részvények kibocsátási árát a HSH értékelése alapján a PricewaterhouseCoopers (a továbbiakban PwC) állapította meg, az értékelés szerint a vállalat értéke [ 2] milliárd EUR és [ 3] milliárd EUR között volt (egy részvény értéke [ 19] eurótól [ 28] euróig terjedt). Az értékelés alapján a HSH átlagértéke [2-3] milliárd EUR (részvényenként [19-28] EUR). Az értékbecslés a HSH 2009. május 6-i leminősítése előtt készült. A leminősítésnek a HSH értékére gyakorolt hatását az értékelésnél nem vették figyelembe, de a leminősítés befolyásolta a kibocsátási ár megállapítására irányuló megbeszéléseket. Az értékelés arra a feltevésre alapult, hogy 2013-ban a korábbi A kategóriára minősítik fel a HSH-t.
(40)
Hamburg és Schleswig-Holstein 10 %-os éves ellentételezést kívánt előirányozni a 3 milliárd EUR összegű új tőke juttatásáért cserébe (évi 300 millió eurót). Mivel a HSH üzleti tervében a 2009-2012 közötti időszakra előzetesen becsült nyereség nem volt elegendő ahhoz, hogy minden törzsrészvényre 10 %-os osztalékot fizessenek, az új törzsrészvények kibocsátási árát csökkentették a 2009-2012 közötti időszakban ki nem fizetett 10 %-os osztalékkal. A 2009-2012 közötti időszakra a 10 %-os osztalék kifizetésének ellenértéke [650-800] millió EUR (részvényenként [3-6] EUR). Az új részvények árát részvényenként 19 euróban ([19-28] EUR mínusz [3-6] EUR) rögzítették. A HSH Finanzfonds AöR 157 894 737 új törzsrészvényt szerzett.
(41)
A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers nem vettek részt a feltőkésítésben, ennek következtében a két takarékpénztár-szövetség és a Flowers részesedése 13,20 %-ról, 1,62 %-ról, illetve 25,67 %-ról 4,73 %-ra, 0,58 %-ra, illetve 9,19 %-ra csökkent, míg Hamburg és Schleswig-Holstein együttes közvetlen és közvetett részesedései (ideértve a HSH Finanzfonds AöR által birtokolt részvényeket is) 59,51 %-ról 85,49 %-ra emelkedtek.
3.2. A KOCKÁZATI FEDEZET
(42)
A kockázati fedezet biztosítására a feltőkésítéssel egyidőben, 2009. júniusban került sor. A kockázati fedezetet szintén közvetlenül a HSH Finanzfonds AöR nyújtotta. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers nem vettek részt ebben az intézkedésben. A kockázati fedezet egy 10 milliárd EUR összegű, második veszteségért vállalt garanciát jelent, amely megóvja a HSH-t azoktól a veszteségektől, amelyek egy meghatározott, 2009. márciusi határnaptól számítva gyűlnek fel a mintegy 172 milliárd EUR értékű portfólióban (nemteljesítés esetén 187 milliárd EUR összegű követelések). A 3,2 milliárd EUR összegű első veszteségrészletet a HSH maga viseli. A maximum 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészlet a HSH Finanzfonds AöR-t terheli. A 13,2 milliárd eurót (az első és a második veszteségrészletet) meghaladó veszteségeket a HSH viseli. A fedezett portfólió átvételi értéke [mintegy 168] milliárd EUR ([mintegy 172] milliárd EUR összértékű eszköz mínusz 3,2 milliárd EUR).
(43)
A HSH a garanciát alapvetően bármikor felmondhatja, 2013. december 31-ig azonban a felmondás összesen [2-5] milliárd euróra és évi [1-4] milliárd euróra vonatkozhat. 2011. március 9-én a HSH a garanciából 1 milliárd eurót felmondott. 2011. június 18-án, majd pedig 2011. szeptember 6-án a HSH ismét felmondott a garanciából 1 milliárd eurót, így a fennmaradó garancia 7 milliárd euróra csökkent. A felmondásokról a BaFin-t is értesítették, amely nem kifogásolta a felmondásokat.
(44)
Az olyan értékvesztett eszközök, mint az eszközfedezetű értékpapírok (asset-backed securities, ABS) teszik ki a kockázati fedezettel fedezett [mintegy 172] milliárd EUR értékű portfólió körülbelül [3-6] %-át. A fedezett eszközök legnagyobb részét a HSH fő tevékenységét jelentő ügyfélhitelek alkotják. A fedezett portfólió különböző valutákban, többek között euróban (EUR), amerikai dollárban (USD) és brit fontban (GBP) van meghatározva.
2. táblázat
A [mintegy 172] milliárd EUR értékű fedezett eszközök részletezése
Eszköztípus
A mérlegben megjelenő eszközök
(milliárd EUR)
A portfólió %-a
Ügyfélhitelek
[mintegy 115]
(…)
Rögzített kamatozású értékpapírok
[mintegy 30]
(…)
Adóslevél-kölcsönök (23)
[mintegy 15]
(…)
Eszközfedezetű értékpapírok
[mintegy 10]
(…)
Fizetési garanciák
[mintegy 5]
(…)
Összesen
[mintegy 172]
100,0
(45)
A kockázati fedezet létrehozása előtt a HSH nem végeztette el külső szakértőkkel a teljes portfólió értékelését, a Blackrock és a Cambridge Place csak az ABS-portfóliót és a CIP-portfólió egy részét értékelte. A Bizottság erre irányuló felszólítását követően a HSH 2009. november és 2010. január között végezte el a fedezett portfólió értékelését a Bizottság szigorú vészforgatókönyvre vonatkozó feltevése alapján. Az értékelést a HSH a Bizottság szakértőivel együttműködésben hajtotta végre. Az értékelés során figyelembe vett feltételezések összhangban álltak azokkal a vészforgatókönyvekkel, amelyeket a Bizottság más esetekben is alapul vett. Az értékelés egy 1 milliárd EUR fiktív értékű - azaz a teljes kitettség 0,6 %-ának megfelelő - és 40 tranzakcióból álló minta átfogó elemzésén, valamint a Moody’s CDOROM-Toolja (24) segítségével a portfólió jelentős részén elvégzett részelemzésen alapult. Az alapul vett feltevéseket a HSH egyeztette a Bizottság szakértőivel. A HSH-t az elemzésben külső szakértője, a Morgen Stanley segítette, amely megerősítette a számítások technikai helyességét. A kockázati fedezet tőkeátvételi hatása a kockázati fedezet létrehozásakor [mintegy 3,5] milliárd EUR volt. 2010. februárban a BaFin megerősítette a tőkeátvételi hatás megállapításához felhasznált módszerek helyességét, valamint az alapul szolgáló számításokat.
(46)
A HSH Finanzfonds AöR és a HSH között 2009. június 2-án megkötött, a garancia rendelkezésre bocsátásáról szóló szerződés alapján a HSH Finanzfonds AöR a második veszteségért vállalt garancia biztosításáért a garancia 10 milliárd eurós névértékére évi 400 bázispont (bp) nagyságú díjat (a továbbiakban alapdíj) kap. Felhasználás és felmondás esetén csökken az az összeg, amelyre a 400 bp-s ellentételezést kifizetik. A 3. számú táblázat a kumulatív kifizetés teljes összegét mutatja három forgatókönyv esetén: a) 1. számú forgatókönyv: az alaphelyzet, amely azon a feltevésen alapul, hogy nem kerül sor a garancia igénybevételére, és a garanciát a HSH 2015 végéig teljes mértékben felmondja; b) 2. számú forgatókönyv: közbülső eset, amelynél abból indulnak ki, hogy a garanciát 5 milliárd EUR összegben a HSH igénybe veszi és c) 3. számú forgatókönyv: az eszközök értékelése során alapul vett eset, amelynél feltételezik, hogy a garanciát a HSH [2015-2020]-ig teljes mértékben igénybe veszi (felmondás nélkül).
3. táblázat
A kockázati fedezet ellentételezése a különböző forgatókönyvekre vonatkozó német javaslat alapján
(millió EUR)
1. számú forgatókönyv
(a garanciát nem veszik igénybe)
2. számú forgatókönyv
(a garancia igénybevétele 5 milliárd EUR összegben)
3. számú forgatókönyv
(a garancia igénybevétele 10 milliárd EUR összegben)
Alapdíj (a garancia ki nem fizetett névértékére 400 bp)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
A szerkezetátalakítás ideje alatt a garancia igénybevételétől függően az alapdíj-kifizetések évi [100-150] millió EUR és 405 millió EUR között alakulnának (vö. 4. számú táblázat).
4. táblázat
A szerkezetátalakítás ideje alatt a HSH által a HSH Finanzfonds AöR részére előreláthatóan kifizetett alapdíj (400 bp)
(millió EUR)
2009 tényleges érték
2010 Tényleges érték
2011
2012
2013
2014
1. számú forgatókönyv (nem kerül sor felhasználásra)
- 300
- 405
- [300- 350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
2. számú forgatókönyv (5 milliárd EUR igénybevétele)
- 300
- 405
- [300- 350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
3. számú forgatókönyv (10 milliárd EUR igénybevétele)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. A LIKVIDITÁSI GARANCIÁK
(48)
A HSH ezenkívül likviditási garanciákat kért a SoFFin-től, amelyeknek az összesen 30 milliárd EUR értékű új, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátását kellett fedezniük. 2008. december elején a SoFFin engedélyezte az első részlet kibocsátását, amelynek értéke 10 milliárd EUR volt. A garanciákra a német mentőcsomag (25) keretében adtak engedélyt. A fennmaradó 20 milliárd eurót a szerkezetátalakítási terv benyújtása után kellett rendelkezésre bocsátani. A 20 milliárd EUR összegű második részletet azt követően engedték át, hogy a HSH 2009. március 7-én a SoFFin-nak bemutatta szerkezetátalakítási koncepcióját. 2009. szeptember 30-ig a garanciából összesen 17 milliárd eurót vettek igénybe. 2010. január 1-jével a SoFFin 30 milliárd euróról 17 millió eurót csökkentette a garancia maximális összegét. A maximális összeget nem emelte fel újra.
4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
4.1. AZ EREDETI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS A PÉNZÜGYI ELŐREJELZÉSEK KÉSŐBBI MÓDOSÍTÁSA
(49)
A 2009. szeptember 1-jén megküldött első szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: eredeti szerkezetátalakítási terv) az eljárás megindításáról szóló határozat mutatja be (az eljárás megindításáról szóló határozat (23)-(28) preambulumbekezdései). Az eredeti szerkezetátalakítási terv szerkezetátalakítási koncepciójához fűzött kiegészítő információkat 2009. október és 2011. június között juttatták el az illetékesekhez. A szerkezetátalakítási terv módosított változatát 2011. július 11-én nyújtották be (a továbbiakban: módosított szerkezetátalakítási terv). Az alábbiakban az eredeti szerkezetátalakítási tervben rögzített pénzügyi előrejelzéseket és azok megfelelő aktualizálásait vázoljuk röviden.
(50)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv a 2009-2014 közötti időszakban a nettó kamatbevételek [mintegy 20] %-os, azaz [körülbelül 1,4] milliárd euróról [körülbelül 1,1] milliárd euróra való visszaesésével számolt. A pénzügyi eredmények egyes elemeit illetően a HSH becslése szerint a 2009-től 2014-ig terjedő időszakban a fő bank (26) esetében a szerkezetátalakítás előtti (és a hitelezési tevékenységhez képzett kockázati tartalék utáni) eredmény több mint 200 %-kal, azaz [körülbelül 350] millió euróról [körülbelül 1,1] milliárd euróra nő. A 2014-re becsült [mintegy 1,1] milliárd eurós szerkezetátalakítás előtti eredmény tartalmazta a hitelezési tevékenységhez képzett kockázati tartalék egyes részeinek feloldásából származó [körülbelül 100] millió eurót is, amely pozitívan hatott ki az eredményre. A 2014. évre jutaléktöbbletként és kereskedelmi eredményként a fő bank szerkezetátalakítását megelőző eredmény [mindkét esetben körülbelül 20] %-át határozták meg. A módosított szerkezetátalakítási tervben a 2014. évre becsült szerkezetátalakítás előtti eredményt [350-450] millió euróra javították, ebben az esetben a jutaléktöbblet és a kereskedelmi eredmény [10-15] %-ot tesz ki.
(51)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv becslései szerint a HSH teljes eszközértéke a 2009. évi [mintegy 175] milliárd euróról 2014-re [mintegy 150] milliárd euróra csökken. Ezenkívül feltételezték, hogy a fő bank eszközei a 2009. évi [mintegy 100] milliárd euróról 2014-re [mintegy 110] milliárd euróra emelkednek. A HSH 2014-re becsült teljes eszközértékét és a fő bank eszközértékét a módosított szerkezetátalakítási tervben 120 milliárd euróra, illetve 82 milliárd euróra módosították.
(52)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv szerint a szektorbank szegmensének eszközértéke (hajózás, energia és szállítás) a 2009. évi [mintegy 30] milliárd euróról 2014-re [mintegy 35] milliárd euróra emelkedik, ebből [mintegy 20] milliárd EUR az elsősorban USD-ben finanszírozott hajózási szektor eszközeit teszi ki. A módosított szerkezetátalakítási tervben a szektorbank szegmensének becsült eszközeit, valamint a hajózási szektor eszközeit a 2014. évre vonatkozóan [20-25] milliárd euróra, illetve 15 milliárd euróra módosították. Az eredeti szerkezetátalakítási tervtől eltérően a légi közlekedési üzletág nem jelent meg a módosított szerkezetátalakítási tervben.
(53)
A 2014. évre a Tier 1 tőkemutatót az eredeti szerkezetátalakítási tervben [körülbelül 10] %-ra becsülték, míg a módosított szerkezetátalakítási tervben [10-15] %-ra értékelték.
(54)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv a 2014. évre vonatkozóan a tervezett finanszírozási források felosztását tartalmazta a mérleg finanszírozandó, [körülbelül 100] milliárd eurót kitevő része tekintetében (ebből [körülbelül 25] milliárd eurót a pénz- és tőkepiacokon végrehajtott fedezetlen finanszírozásra szántak), így a tervezett, [mintegy 150] milliárd eurót kitevő teljes eszközértékhez képest egy [mintegy 50] milliárd eurós rés mutatkozott. A módosított szerkezetátalakítási terv csökkentette a becsült összes eszköz és a becsült összes kötelezettség közötti rést, a HSH pedig részletezte azokat a finanszírozási forrásokat, amelyek segítségével fedezni kívánta a hiányból adódó finanszírozási szükségletet.
(55)
Az alábbi táblázatban az eredeti szerkezetátalakítási terv szerinti, a HSH fő tevékenységi területeire meghatározott becsült növekedési értékek, valamint a módosított szerkezetátalakítási tervben elvégzett változtatások szerepelnek.
5. táblázat
A hajózási szegmensre és a vállalati ügyfelek szegmensére megállapított növekedési ráták összehasonlítása
Szegmens
Eredeti szerkezetátalakítási terv
(2009. szeptember 1.)
Módosított szerkezetátalakítási terv
(2011. július 11.)
A módosított szerkezetátalakítási tervben a növekedési előrejelzésekhez fűzött megjegyzések
Hajózás
Az új ügyletek [körülbelül 250] %-os növekedési rátája 2010-től (tényleges érték) 2014-ig ([körülbelül 40] %-os közepes éves növekedési ráta)
Az új ügyletek [körülbelül 90-130] %-os növekedési rátája 2010-től (tényleges érték) 2014-ig ([…] %-os közepes éves növekedési ráta)
A növekedési ráta azon alapul, hogy a 2011-től 2014-ig terjedő időszakban az új ügyletek éves abszolút volumene átlagosan […] milliárd EUR lesz. Összehasonlításképpen: ugyanebben az időszakban a teljes piaci volumen átlagosan [körülbelül 25] milliárd eurót tett ki az új ügyleteket illetően.
Vállalati ügyfelek
A hitelvolumen [körülbelül 100] %-kal való növekedése (2010. évi tényleges érték - 2014.)
A hitelvolumen […] %-kal való növekedése (2010. évi tényleges érték - 2014.)
A növekedés megfelel az új ügyletek […] milliárd eurós abszolút volumenének négy év alatt. Összehasonlításképpen: a teljes eszközérték ebben a szegmensben 2008. december 31-én 25,7 milliárd EUR volt.
4.2. A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÁLTALÁNOS LEÍRÁSA
(56)
A módosított szerkezetátalakítási terv megküldésére 2011. július 11-én került sor. A terv a HSH üzleti modelljét illetően jelentős változtatásokat irányoz elő. A HSH új üzleti modelljét az alacsonyabb kockázat, a regionális ügyletekre való erősebb összpontosítás, valamint a fenntartható finanszírozás és hitelnyújtás jellemzi. A tervezett, valamint a már bevezetett szerkezetátalakítási intézkedések közé tartozik a fő üzleti tevékenységekre való összpontosítás és így bizonyos tevékenységek megszüntetése, illetve jelentős részesedések eladása mellett a telephelyek hálózatának kiigazítása, valamint a költségszerkezet optimalizálása. A módosított szerkezetátalakítási terv egy belső szerkezetátalakítási részleg (restructuring unit) létrehozásáról rendelkezik, amely egység számviteli és szervezeti célokból egyesítené azokat a tevékenységeket, amelyeket a HSH a jövőben nem fog folytatni. Az új üzleti modell legfontosabb pontjai az alábbiak:
a)
életképes fő bankká válás az eszközök jelentős mértékű csökkentése, a regionális ügyletek erősítése (németországi vállalati banki szolgáltatások, németországi ingatlanügyletek és magánbanki szolgáltatások), valamint a fő tevékenységeknek az erős regionális kötődéssel rendelkező kiválasztott nemzetközi üzleti tevékenységekben való megtartása (Európára összpontosító hajózás és megújuló energiák);
b)
a tőkepiaci tevékenységet kizárólag a treasury tevékenységekre és a fogyasztói ügyletekre kell koncentrálni, elsősorban termékeknek más üzleti egységek számára történő értékesítése révén (keresztértékesítés, cross-selling); a saját számlás kereskedést meg kell szüntetni;
c)
fel kell hagyni azokkal a tevékenységekkel, amelyek nem állnak összhangban a HSH új stratégiai fejlődési irányaival, azaz az idegen forrásból finanszírozott nemzetközi felvásárlásokkal (LBO-ügyletek), a külföldi ingatlanügyletekkel, az eszközökkel fedezett repülőgép-finanszírozással, valamint azon egyéb hitelügyletekkel, amelyek nem tartoznak egyértelműen a fő tevékenységek közé;
d)
el kell adni minden olyan leányvállalatot, amely nem egyeztethető össze a HSH új stratégiai fejlődési irányaival. A módosított szerkezetátalakítási terv összesen [100-120] részesedés eladását irányozza elő. A HSH a részesedések számát már 25-tel csökkentette. Az eladásokat legkésőbb […]-ig végre kell hajtani;
e)
egyértelműen el kell különíteni azokat a tevékenységeket, amelyekkel a HSH felhagy, és amelyeket a belső szerkezetátalakítási részleg keretei között csökkenteni kell, vagy el kell adni. A szerkezetátalakítási részleg nem kezd új üzleti tevékenységbe;
f)
a bel- és külföldi telephelyek jelentős mértékű kiigazítása: a nem stratégiai jellegű tevékenységek felszámolása az eredetileg 21 külföldi telephely közül 15 telephely bezárását vonja maga után. A Helsinkiben, Sanghajban, Mumbaiban, Stockholmban, Nápolyban, Oslóban, Rigában, Tallinnban, Varsóban, San Franciscóban és Hanoiban található telephelyeket, illetve képviseleteket már bezárták. A Koppenhágában, Párizsban, Amszterdamban és Moszkvában lévő telephelyeket, illetve képviseleteket 2012-ig be fogják zárni. A szerkezetátalakítást követően a HSH hat telephelyet, illetve képviseletet tart meg Londonban, Hongkongban, New Yorkban, Szingapúrban, Luxemburgban és Athénban, de a londoni, a luxemburgi és a New York-i telephely kisebb lesz, a hongkongi telephelyet pedig képviseletté kell átalakítani.
(57)
A regionális jellegű orientáció különösen az észak-német vállalati és magánügyfelekkel kötött szerződéseket, az ingatlanügyleteket, valamint a takarékpénztári ügyleteket jelenti. Ezenkívül a HSH, Európát tekintve prioritásnak, a hajózás nemzetközi finanszírozásának meghatározott területeire, továbbá a megújuló energiákkal foglalkozó projektek finanszírozására és meghatározott infrastrukturális beruházásokra fog összpontosítani. Lübecki telephelyét 2011 végéig be fogja zárni.
(58)
Az új fő bank mérlegfőösszegét összességében jelentősen csökkentik, különösen azáltal, hogy a fő bank eszközeit átruházzák a HSH saját szerkezetátalakítási részlegére. 2014. december 31-én, a szerkezetátalakítás végén a HSH (fő bank) mérlegfőösszege 82 milliárd eurót tesz majd ki. A 2008. évi, 208 milliárd eurós mérlegfőösszeghez viszonyítva ez 126 milliárd eurós, azaz mintegy 61 %-os csökkenésnek felel meg.
(59)
A módosított szerkezetátalakítási terv általános feltevésekre támaszkodik a GDP-nek Németországban, az euróövezetben, az USA-ban és az egész világon való növekedését, a rövid távú és hosszú távú kamatok változásait, az euróövezet és az USA inflációját, az olajárakat, valamint az EUR/USD átváltási árfolyamát illetően. Az egyes üzletágak előrejelzései a releváns piacok növekedési rátáira, a szegmensenkénti új ügyletek mennyiségére és árrésére, továbbá a cross-selling kapacitásra vonatkozó feltevéseken alapulnak. A hajózási üzletágnak a HSH pénzügyi összeredménye szempontjából játszott jelentős szerepére tekintettel a HSH a hajófinanszírozási piac alakulásával foglalkozó szektorspecifikus feltevéseket dolgozott ki. Az alábbi táblázat a globális szintű új ügyletek piaci nagyságának alakulására (a teherszállító, a konténerszállító és a tankerhajók szegmensének összértékei), a HSH új ügyleteinek nagyságára, valamint a HSH piaci részesedésére vonatkozó becsléseket mutatja be.
6. táblázat
A hajózás finanszírozására vonatkozó feltevések, 2011-2014.
2005-2008 közötti átlag
2009
2010
2011
2012
2013
2014
A hajófinanszírozás globális szintű új ügyletei összesen (milliárd EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
A HSH új ügyletei (milliárd EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
A HSH piaci részesedése (%)
6,1
0,8
2,1
[kb. 4]
[kb. 5]
[kb. 5]
[kb. 5]
(60)
A HSH az EUR/USD átlagos, [1,30-1,50]-es átváltási árfolyamából indul ki. Adatokat mutatott be a módosított feltevéseknek a nyereségre és veszteségre gyakorolt hatásáról, valamint nettó likviditási pozíciójának hatásáról, és egy olyan érzékenység-elemzést terjesztett elő, amely a kamatváltozásokat, valamint az EUR/USD átváltási árfolyamának változásait vizsgálja. Az érzékenység-elemzés szerint a kamatlábakra és az EUR/USD átváltási árfolyamára vonatkozó feltevések jelentős változásai esetén a HSH-nál keletkező veszteségek nem haladnák meg azokat a veszteségeket, amelyekkel a HSH még meg tudna birkózni. A HSH likviditási pozíciója ezenkívül akkor sem lenne negatív, ha az EUR/USD átváltási árfolyama jelentős mértékben eltérne az alaphelyzetbeli forgatókönyvtől.
(61)
A HSH megküldött egy negatív forgatókönyvet és egy legrosszabb esetre készült forgatókönyvet is, amelyek kevésbé kedvező piaci feltevésekből indulnak ki, és az egész konszernre vonatkoznak. A negatív forgatókönyv, valamint a legrosszabb esetre készült forgatókönyv pénzügyi előrejelzései azt mutatják, hogy valamely stresszfaktornak a HSH fizetőképességére gyakorolt hatását a kockázati fedezettel el lehet hárítani. Negatív forgatókönyv esetén a HSH elhalasztaná a garancia részbeni felmondásait, és ezáltal korlátozná a kockázattal súlyozott eszközállománynak (RWA) a rossz gazdasági keretfeltételek miatti növekedését. A HSH Tier 1 tőkemutatója mindkét forgatókönyv esetén 10 % körül alakulna a szerkezetátalakítás idején.
4.3. A HSH EGYES ÜZLETÁGAI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁNAK LEÍRÁSA
(62)
A fő bank vállalati ügyfelekre irányuló üzletágának mérlegfőösszegét a 2008. évi 26,3 milliárd euróról 2014-re [10-20] milliárd euróra csökkentik. Ezen időszak alatt e tevékenységi terület körülbelül [45-55] %-kal lesz kisebb.
(63)
A vállalati banki szolgáltatások terén a HSH elsősorban Észak-Németországban mint fő üzleti régióban nyújt majd pénzügyi forrásokat nagyobb méretű középvállalkozások számára.
(64)
A HSH felhagyott a lízingtársaságok refinanszírozása terén kifejtett tevékenységeivel, valamint nemzetközi LBO-ügyleteivel is, Ázsiában és Skandináviában pedig be fogja szüntetni vállalati ügyfelekkel kötött fogyasztói ügyleteit. A vállalati ügyfelekre irányuló tevékenységi terület keretében a HSH nem fejt majd ki tevékenységet a repülőgépek vagy hajók eszközalapú finanszírozása terén. Nem csökkentik viszont a HSH-nak azt a képességét, hogy a fő üzleti régióban a regionális ügyleteket támogassa.
(65)
A HSH elsősorban észak-németországi, nagyobb méretű középvállalkozásokra, valamint meghatározott fő gazdasági ágakban tevékenykedő német vállalkozásokra fog összpontosítani. Jövedelmező tranzakciókra, valamint biztos fizetőképességgel rendelkező ügyfelekre helyezi a hangsúlyt, akik különböző termékekre tartanak igényt. A HSH megpróbál olyan bankká fejlődni, amelyet az ilyen ügyfelek a leggyakrabban vesznek majd igénybe.
(66)
A finanszírozási helyzet javítása érdekében ezen tevékenységi terület keretében a bank egyre inkább olyan betétek befogadását és finanszírozási struktúrák alkalmazását célozza meg, amelyek lehetővé teszik a szindikációt, az EKB által repóképesként elfogadottak, vagy pedig befektetőknek továbbadhatóak.
(67)
A fő bank ingatlanokkal foglalkozó üzletágának mérlegfőösszegét a 2008. évi 30,5 milliárd euróról 2014-re [9-18] milliárd euróra csökkentik, ami egy körülbelül [50-70] %-os csökkenésnek felel meg.
(68)
A HSH termékei közé tartozik majd minden olyan hiteltermék és egyéb banki termék, amely az ingatlanbefektetési társaságok körében keresett terméknek számít. A HSH üzleti tevékenységének súlypontját Észak-Németországra és német agglomerációs területekre fogja helyezni. Prioritásnak tekinthetőek a […] nyújtott finanszírozási megoldások, valamint a felvállalható kockázatú projektek finanszírozása. A HSH ebben az üzletágban a […] finanszírozására helyezi a hangsúlyt. Speciális ingatlantípusokat csak szelektív módon finanszíroz.
(69)
A más országokban folytatott tevékenységekkel - ideértve a nemzetközi ingatlanügyleteket is, amelyek célja a német ügyfelek támogatása az európai agglomerációban - a HSH felhagy. Ezeken a területeken nem kezdeményez új ügyleteket, és hagyja, hogy a meglévő ügyletek lejárjanak.
(70)
A HSH főként professzionális ingatlan-befektetőkre fog összpontosítani, és ennek során a súlypontot a meglévő ügyfelekre, kiválasztott ingatlanfejlesztőkre, az ingatlanszektorban stabil pozícióval és a keresztértékesítés terén jó lehetőségekkel rendelkező ügyfelekre, valamint komplex finanszírozási struktúrákat igénylő, Észak-Németországhoz kötődő ügyfelekre helyezi. Továbbra is olyan struktúrákat és termékeket fog alkalmazni, amelyek csökkentik a pénzügyi források iránti szükségletet, azaz fedezett kötvények szempontjából szóba jöhető ügyleteket, az EKB által elfogadott hiteleket, valamint a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) által biztosított pénzforrásokat és biztosítékokat.
(71)
A fő bank takarékpénztári üzletágának mérlegfőösszegét elsősorban a takarékpénztárak számára nyújtott refinanszírozási tevékenységek leépítése révén a 2008. évi 8,7 milliárd euróról 2014-re [ 3] milliárd euróra csökkentik.
(72)
Ezen üzletág ügyfelei elsősorban észak-németországi takarékpénztárak és állami ügyfelek, másodsorban pedig Észak-Németország területén kívüli takarékpénztárak és állami ügyfelek (másodlagos bankkapcsolat).
(73)
A HSH széles skáláját kínálja azon termékeknek, amelyek a takarékpénztárak fő tevékenységi területeire irányulnak. Ide tartoznak különösen a lakossági és vállalati banki szolgáltatások, a treasury tevékenységek, valamint az A típusú letéti számlakezelés és a hitelportfólió-kezelés.
(74)
A Private Banking üzletágban a fő bank mérlegfőösszegét a 2008. évi 1,7 milliárd euróról 2014-re [0,5-1,5] milliárd euróra csökkentik.
(75)
A HSH az Észak-Németországot jelentő fő üzleti régió jómódú magánügyfelei számára nyújtandó szolgáltatások teljesítésére helyezi a hangsúlyt. Ezenkívül a többi piaci szegmens régión kívüli értékesítési képviseletein is nyújt majd magánbanki szolgáltatásokat. A szolgáltatások skálája a következőkre terjed ki: […].
(76)
A HSH jómódú és különösen jómódú magánügyfelek, valamint alapítványok megnyerésére és kiszolgálására fog törekedni. A keresztértékesítés keretei között magánbanki szolgáltatásokat fog végezni a fő bank más üzletágainak ügyfelei/természetes személyek számára is.
(77)
A hajózás üzletágban a fő bank mérlegfőösszegét 46 %-kal, a 2008. évi 28,3 milliárd euróról 2014-re körülbelül 15 milliárd euróra csökkentik.
(78)
2014. december 31-ig a hajózás globális szintű finanszírozása terén a HSH új ügyleteinek piaci részesedése éves szinten nem haladja meg a [ 8] %-ot. A HSH továbbá vállalja, hogy 2014. december 31-ig eléri azt, hogy - az éves szinten megállapított piaci besorolások alapján - nem tartozik a hajófinanszírozás terén tevékenykedő három olyan szolgáltató közé, amelyek globális szinten az új ügyletek legmagasabb éves volumenével rendelkeznek.
(79)
A HSH mind a hajótípusokat, mind pedig az országokat illetően változatosabbá teszi a portfólióját. A különböző eszköztípusok tekintetében a hangsúly továbbra is a […]-ra/re, valamint több […]-ra/re helyeződik. Fontos termékeket jelentenek az új építésű hajókhoz nyújtott hagyományos hosszú távú jelzáloghitelek, valamint a használt hajók finanszírozása. A HSH továbbá a strukturált pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként szelektív módon fog fellépni.
(80)
Üzleti tevékenységeit oly módon fogja vissza, hogy a roll-on/roll-off (ro-ro) hajók és a körutazást végző hajók finanszírozásával felhagy, […].
(81)
A HSH a tevékenységeit globális szinten aktív közepes és nagy hajózási társaságokra, hasznot hozó kis ügyfelekre, továbbá az összbevételi potenciál és a kockázati szempontok alapján kiválasztott ügyfelekre koncentrálja. Ezenkívül szerepet játszik az ügyfelek szindikációra való hajlandósága, a szindikáció előfeltételeinek (pl. átláthatóság) teljesítése, valamint a refinanszírozás is.
(82)
A hajózási üzletág elsősorban plain vanilla (27) termékeket és korlátolt mennyiségben strukturális finanszírozásokat kínál, valamint ezen a területen a HSH a hitelt nyújtó konzorcium megbízott vezető szervező bankjaként (mandated lead arranger) és könyvvezetőként (bookrunner) jár el.
(83)
A fő bank megszünteti a szállítási/légi közlekedési üzletágat. A 2008. évi 11,7 milliárd eurót kitevő mérlegfőösszeg a szerkezetátalakítási részlegen belül jár majd le, vagy pedig más tevékenységi területhez rendelik hozzá. A HSH a jövőben nem hajt végre újabb eszközalapú repülőgép-finanszírozást. Az idevonatkozó meglévő ügylet vagy lejár, vagy pedig az ügyletet eladják, vagy leépítés céljából átruházzák a szerkezetátalakítási részlegre. A szerkezetátalakítás keretében a HSH ezt az üzletágat már részben átalakította, és a stratégiailag fontosnak minősülő Sínek és Infrastruktúra területeket hozzárendelte az Energia & Infrastruktúra üzletághoz.
(84)
Az Energia & Infrastruktúra tevékenységi területnek a szerkezetátalakítás során megvalósult újrarendezése miatt a terület fő banki mérlegfőösszege a 2008. évi 4,6 milliárd euróról (korábbi Energia üzletág) 2014-ben [5-10] milliárd euróra nő. Az Energia & Infrastruktúra üzletághoz tartozik a Megújuló Energiák szegmens, valamint az Infrastruktúra és Vasút szegmensek is, amelyek korábban a szállítással foglalkozó tevékenységi terület részét alkották.
(85)
Az energia szegmensben a HSH szél- és napenergiával foglalkozó projekteket fog finanszírozni. A területhez a következő eszközkategóriák tartoznak: szélenergia (on- és offshore), napenergia (fotovoltaikus és termikus), valamint kiegészítő területként a szél- és napenergiával foglalkozó projektekkel kapcsolatos hálózatok. A tevékenység célrégiójának elsősorban Európa számít. A HSH felhagy tevékenységével a hagyományos energiaforrások terén, valamint megszünteti összes, Észak-Amerikára irányuló és energiával foglalkozó ügyletét.
(86)
Az üzletágakat érintő módosítások, így különösen a légi közlekedési tevékenységi terület megszüntetése, valamint a külföldi ingatlanokkal foglalkozó szegmens és a hajózási szegmens szűkítése miatt az „Egyéb” szegmens is automatikusan szűkebbé válik.
(87)
Az Egyéb szegmensbe tartozik - a Vállalati Központ (Corporate Centre) mellett - a tőkepiaci tevékenység, amelynek keretében a HSH a saját vagyonát is kezeli, és amely az üzletágak számára kínál termékeket.
(88)
A HSH folyamatosan stabilabbá teszi finanszírozásait, valamint javítja azok minőségét. 2012 végétől biztosítja, hogy mind a Net Stable Funding Ratio (NSFR), mind pedig a Liquidity Coverage Ratio (LCR) (28) […]. A fő bank USD-ügyleteinek részesedése, amelynek refinanszírozása USD-ben megvalósuló finanszírozással (és nem swap ügyletekkel) történik, 2012 végéig legalább […] %-ra, 2014 végéig pedig legalább […] %-ra nő.
(89)
A HSH jelentősen csökkenti a magas kockázati potenciállal bíró tőkepiaci tevékenységet, termékkatalógusát pedig már jelentős mértékben egyszerűsítette. A saját számlás kereskedéssel a bank már felhagyott.
4.4. A PÉNZÜGYI TERVEZÉS LEÍRÁSA A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVBEN
(90)
A HSH olyan átfogó üzleti tervet mutatott be a 2011-2014 közötti időszakra vonatkozóan, amely nyereség- és veszteségszámításokat, valamint mérleget, továbbá jövedelmezőségi és hozammutatókat is tartalmazott üzletágra lebontva és a konszern szintjén konszolidálva. Ezenkívül megküldött egy érzékenység-elemzést is a konszernre vonatkozóan egy negatív forgatókönyv és egy legrosszabb esetre készült forgatókönyv formájában. A nyereség- és veszteségelvárások szerint a HSH konszernnél 2011-ben egy körülbelül [100-200] millió EUR nagyságú járulékos veszteség keletkezik, és a konszern 2014-ig adózás utáni nyereségét folyamatosan körülbelül [400-500] millió euróra növeli. 2011-ben a saját tőke hozam negatív lesz, és 2014-re körülbelül [7-8] %-ra emelkedik. A Tier 1 mutató 2012-2014 között eléri a mintegy [13-16] %-ot. A Bizottság iránymutatásai alapján a módosított szerkezetátalakítási terv pénzügyi előrejelzései egy 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést tartalmaznak a 2011. évre, amely az adózás előtti eredményből került levonásra. A becslések alapján az összes eszköz a 2008. évi 208 milliárd euróról 2014-re 120 milliárd euróra csökkenhetett.
(91)
Az alábbi táblázatok a módosított szerkezetátalakítási tervnek a HSH-ra és a fő bankra vonatkozó alapvető adatait sorolják fel.
7. táblázat
A HSH-ra vonatkozó pénzügyi tervezés, 2011-2014.
2008. évi tényleges érték
2009. évi tényleges érték
2010. évi tényleges érték
A 2011. évre vonatkozó előrejelzés
A 2012. évre vonatkozó előrejelzés
A 2013. évre vonatkozó előrejelzés
A 2014. évre vonatkozó előrejelzés
Összbevétel (millió EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Szerkezetátalakítás előtti eredmény (millió EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Adózás előtti eredmény (millió EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Eredmény (millió EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Cost Income Ratio (CIR) (%)
573
29
54
[45 -55]
[45 -55]
[45 -55]
[40 -50]
Adózás utáni saját tőke hozam (RoE) (%)
0
0
0
[- 5- + 5]
[5- 10]
[5- 10]
[5- 10]
Összes eszköz (milliárd EUR)
208
175
151
[130- 150]
[125- 145]
[120- 140]
[115- 135]
8. táblázat
A fő bankra vonatkozó pénzügyi tervezés, 2011-2014.
2008. évi tényleges érték
2009. évi tényleges érték
2010. évi tényleges érték
A 2011. évre vonatkozó előrejelzés
A 2012. évre vonatkozó előrejelzés
A 2013. évre vonatkozó előrejelzés
A 2014. évre vonatkozó előrejelzés
Összbevétel (millió EUR)
1 582
1 756
1 103
[750- 1 250]
[750- 1 250]
[750- 1 250]
[750- 1 250]
Szerkezetátalakítás előtti eredmény (millió EUR)
418
354
574
[300- 600]
[300- 600]
[300- 600]
[300- 600]
Adózás előtti eredmény (millió EUR)
295
18
318
[200- 500]
[200- 500]
[200- 500]
[200- 500]
Cost Income Ratio (CIR) (%)
39
32
52
[40 -60]
[40 -60]
[40 -60]
[40 -60]
A szegmens eszközei (milliárd EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Az alábbi táblázatok a HSH finanszírozási tervét mutatják be az általános finanszírozási stratégiát és az USD-ben való finanszírozási stratégiát illetően.
9. táblázat
A HSH finanszírozási terve, 2010-2014.
(milliárd EUR)
Finanszírozási forrásonkénti volumen
2010 tényleges érték
2011
2012
2013
2014
Fedezett kötvények
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Államilag garantált hosszú lejáratú kötvények
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hosszú lejáratú elsőbbségi fedezetlen kötvények
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rövid távú pénz-és tőkepiaci finanszírozás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb pénz-és tőkepiaci finanszírozás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Vállalati és magánügyfelek betétei (2010-ig)/Maradék betétek (2011. évi maradvány)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Fejlesztési bankok és gazdasági hitelek
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hibrid tőkeeszközök (Tier 1 és Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összesen
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Derivatívák
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz - (összes kötelezettség + derivatívák), amelyek rövid távú, biztosítékkal fedezett pénzügyi forrásokkal finanszírozandóak, többlet betétek és saját eszközök
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Az államilag garantált hosszú lejáratú kötvények a 2010. év végi 44 milliárd euróról 2014 végére [13-18] milliárd euróra csökkennek. Ezzel egyidejűleg a HSH összes eszköze [25-35] milliárd euróval lesz kevesebb. Az összes eszköz és az összes kötelezettség közötti különbség (megtisztítva a derivatívák hatásával) rést hoz létre a finanszírozási tervben, amelyet rövid távú, fedezetlen és biztosítékkal fedezett pénzügyi forrásokkal, valamint betétek és saját eszközök többletével kell fedezni. A HSH betétekkel kapcsolatos tervezése az összes betét közül csak a stabilnak tekinthető betétekre vonatkozik (maradványbetétek), minek következtében a betétek tényleges nagysága valószínűleg ennél nagyobb lesz, és a finanszírozási hiány egy részét fedezni fogja. Jóllehet a finanszírozott eszközök és kötelezettségek közötti finanszírozási rést rövid távú pénz- és tőkepiaci finanszírozással részben fedezni lehetne, a szerkezetátalakítás ideje alatt abszolút számokban csökken a HSH függősége a rövid távú pénz- és tőkepiaci finanszírozásoktól. Az EUR-ban denominált finanszírozási stratégiát illetően a HSH viszonylag több fedezett kötvényt fog felhasználni.
10. táblázat
Az USD-ben való finanszírozás stratégiája (2010-2014.)
(milliárd USD)
Volumen
2010 tényleges érték
2011
2012
2013
2014
USD-ben való finanszírozás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-ben való finanszírozás swap ügyletekkel
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz USD-ben
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz USD-ben - hajózás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Míg a HSH 2010-ben USD-eszközeinek 75 %-át keresztdevizás swap ügyletek révén finanszírozta, a swap ügyletek alkalmazását az összes USD-eszköz (ideértve a szerkezetátalakítási részleghez tartozó eszközöket is) […] %-ára kell csökkenteni. Az USD-ben denominált eszközök csökkentésével és ezáltal az USD-finanszírozás abszolút összegének visszaesésével a HSH eléri, hogy viszonylag kis mértékben függjön a swap finanszírozástól.
(95)
2010-ben a takarékpénztárak a HSH hosszú távú fedezetlen finanszírozásához [2,5-3,5] milliárd eurót, hosszú távú fedezett finanszírozásához pedig [200-500] millió eurót, azaz összesen [2,7-4] milliárd eurót biztosítottak. A többi tartományi bank ezzel szemben összesen [150-250] millió eurót adott, más pénzintézetek (magán- és állami pénzintézetek a takarékpénztárakat és a tartományi bankokat kivéve) pedig [1-2] milliárd eurót adtak.
(96)
A módosított szerkezetátalakítási terv szerint a szerkezetátalakítás során erősödnek a HSH tőkepozíciói és tőkemutatói, a tervezett common equity (elsődleges tőke) hányadosa pedig 2014 végére [10-13] % lesz. A Bizottság kérésére a HSH a 2013. évre vonatkozóan beépítette pénzügyi előrejelzéseibe az alaptőke 500 millió euróval való növelését.
11. táblázat
A HSH tőkepozíciója (2009-2015.)
2009 tényleges érték
2010. évi tényleges érték
2011
2012
2013
2014
2015
Kockázattal súlyozott eszközök garancia után (milliárd EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Rendelkezésre álló garancia (milliárd EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Tőkefejlesztés (milliárd EUR)
Elsődleges alapvető tőke (milliárd EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Tier 1 (alapvető) tőke (milliárd EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Összes tőke (milliárd EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Tőkemutatók
Common Equity/RWA (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Tier 1 tőke/RWA (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. NÉMETORSZÁG KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(97)
Németország ígéretet tett arra, hogy a HSH végrehajtja a módosított szerkezetátalakítási tervet, továbbá benyújtotta a jelen határozat I. és III. mellékleteiben bemutatott kötelezettségvállalásokat.
4.6. ELLENŐRZÉS
(98)
Németország vállalta, hogy egy ellenőrző megbízott negyedévente részletes jelentést nyújt be. A jelentés elsősorban az eszközátvételi intézkedés ellentételezésével (összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének V. mellékletével, a továbbiakban: értékvesztett eszközökről szóló közlemény) (29), valamint a módosított szerkezetátalakítási terv végrehajtásával (összhangban a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése” című közleményének, a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény, 46. pontjával) kapcsolatos információkat tartalmaz (30).
5. A HSH JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEKET VIZSGÁLÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(99)
2009. október 30-án a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást annak megállapítása érdekében, hogy a kockázati fedezet megfelel-e az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek a támogatható eszközökre, az értékelésre (ideértve az értékelés módszereit is), az ellentételezésre és az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó követelményeinek. A Bizottság ezenkívül meg akarta vizsgálni a feltőkésítési intézkedésre vonatkozó előfeltételeket, a tehermegosztást és a versenytorzulások csökkentését szolgáló intézkedéseket.
(100)
A fedezett eszközök támogathatóságát illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (40) preambulumbekezdése kétségbe vonta, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény vonatkozó követelményei teljesülnek, tekintettel arra, hogy a fedezett portfóliónak csak egy kis része esett közvetlenül a közleménynek az értékvesztett eszközöket meghatározó fogalma alá.
(101)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (43) preambulumbekezdésében az átláthatóságra és a közzétételre vonatkozóan kifejtette, hogy a HSH független szakértők által összeállított olyan értékelési jelentéseket nyújtott be, amelyek a fedezett portfóliónak csupán egy töredékével - pontosabban a strukturált hitelkockázati fedezet nagy részével - foglalkoztak. Németország ezenkívül nem bocsátotta rendelkezésre az értékelési folyamat és az eredmény BaFin általi hitelesítését.
(102)
Az eszközök kezelésével kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében kételyeit fejezte ki amiatt, hogy a HSH által tervezett intézkedések megfelelnek-e az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeinek, mivel a HSH mérlegfőösszegében továbbra is szerepel valamennyi eszköz.
(103)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében a Bizottság az értékelés kapcsán kifejtette, hogy a független szakértők csak a strukturált hitelportfóliót értékelték, és a Bizottság számára abban az időpontban nem álltak rendelkezésre megfelelő információk a teljes portfólió tényleges gazdasági értékének értékelésére vonatkozóan. A Bizottság ezenkívül úgy nyilatkozott, hogy meg kívánja vizsgálni a HSH által a fedezett eszközökhöz alapul vett korrelációs feltételezéseket.
(104)
A Bizottság az ellentételezéssel kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozat (49) preambulumbekezdésében vitatta, hogy a tehermegosztás megfelelő lenne, mivel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény szerint a HSH az első veszteségre vonatkozó rendelkezés alapján köteles viselni a veszteségek vagy a kockázatok egy részét (rendszerint legalább 10 %-át). A Bizottság ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozat (51) és azt követő preambulumbekezdéseiben kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a 400 bázispontot kitevő prémium megfelelő ellentételezésnek minősül-e az állami tulajdonosok által átvállalt kockázatért cserébe.
(105)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében az életképesség helyreállítását illetően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a HSH képes lenne helyreállítani hosszú távú életképességét. Tekintettel arra, hogy a HSH nagymértékben függ a pénz- és tőkepiactól, a Bizottság különösen abban kételkedett, hogy az állami garanciák lejártát követően a tervezett refinanszírozási stratégia önmagában is fenntartható lesz közép- és hosszú távon.
(106)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte a növekedési rátákra és az árrésekre vonatkozó, az eredeti szerkezetátalakítási tervhez alapul vett feltételezéseket. A Bizottság elsősorban a Private Banking üzletág magasabb árréseit, valamint a hajózás és a szállítás üzletágakban előre jelzett növekedési rátákat vitatta, hiszen ezekben az üzletágakban a HSH már viszonylag magas piaci részesedéssel rendelkezett.
(107)
A Bizottság kételyeket fogalmazott meg az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében, mivel a HSH továbbra is jelentős mértékű nemzetközi tőkepiaci tevékenységeket kíván folytatni, ugyanakkor kifejti, hogy üzleti modelljében újra a regionális tevékenységeket kívánja előtérbe helyezni. Az eljárás megindításáról szóló határozat (63) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte annak a feltételezésnek a megvalósíthatóságát, miszerint a HSH 2013-ban vissza tudja szerezni korábbi A kategóriájú besorolását.
(108)
A saját hozzájárulásra vonatkozóan a Bizottság kifejtette, hogy az eredeti szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz messzemenő javaslatokat. Az eladások formájában megvalósuló saját hozzájárulás nagysága nem kerül kifejtésre. A kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonásával összefüggésben a Bizottság kételyeket fogalmazott meg a HSH értékelésével és ezáltal az újonnan kiadott részvények árával kapcsolatban is. Az eljárás megindításáról szóló határozat (10) és (32) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségbe vonta, hogy a takarékpénztár-szövetségek és a Flowers, akik a feltőkésítésben nem vettek részt, haszonra tehettek szert a tőkejuttatás révén azáltal, hogy különösen magas részesedést őriztek meg a HSH-ban.
6. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(109)
2009. december 17-én Németország megküldte a tartományoknak és a HSH-nak az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött közös észrevételét.
6.1. A KOCKÁZATI FEDEZETHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(110)
Németország azt az álláspontot képviselte, hogy a Bizottság kockázati fedezetre vonatkozó jogi megítélése hibás, mivel az az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazásán alapul, a közlemény azonban a jelen ügyben nem alkalmazható.
(111)
Németország nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kötelezően alkalmazandó, továbbá abban sem, hogy a Bizottság az intézkedés létrehozásának vagy bejelentésének időpontjától függetlenül a határozat elfogadása idején hatályban lévő jogi normákat és közleményeket alkalmazta (31). Németország szerint ez csak akkor fogadható el, ha a mindenkori jogi normák vagy közlemények hatálya nyitott, ám ez a jelen esetben nem így van. Németország ezenkívül úgy érvelt, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény nem terjed ki minden olyan támogatási intézkedésre, amely értékvesztett eszközökre vonatkozik. Véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény csupán igazgatási előírásnak minősül, amelynek egyedüli célja egy egységes igazgatási gyakorlat kialakítása, és amely kizárólag a Bizottság felé rendelkezhet kötőerővel. A kockázati fedezetnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét közvetlenül az EUMSZ alapján kell vizsgálni. Mivel Németország véleménye szerint a második veszteségért vállalt garancia célja és a fedezett portfólió összetétele nem esik az értékvesztett eszközökről szóló közlemény hatálya alá, bizonyítottnak tekinthető az, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a HSH ügyében nem alkalmazható.
(112)
Németország kifejtette, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazása olyan helytelen megítélést eredményez, amely nem kedvező a HSH számára a támogatási elemnek, a portfólió értékének, az ellentételezés nagyságának, valamint a szerkezetátalakítás szükségességének megállapítása szempontjából.
(113)
Németország utalt az eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésére, amelyben a Bizottság kifejtette, hogy a nagyrészt vállalati hitelekből álló portfólió piaci értékét nehéz megállapítani. Ezeket a nehézségeket bizonyítéknak tekintette arra, hogy a második veszteségért vállalt garancia nem vizsgálható az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján, és kifejtette, hogy a Bizottság a garancia összegével megegyező támogatási összeget extrapolálással állapította meg. Ez az eredmény már igazolja az alkalmazott módszer helytelenségét, mivel azt jelentené, hogy a Bizottság a támogatási elem szempontjából a választott kockázati fedezetet egyenlő nagyságúnak tekinti a feltőkésítéssel, pedig a két intézkedés nem ugyanolyan jellegű. Míg a feltőkésítés tartós tőkejuttatást jelent, a garancia esetében egy olyan stabilizációs intézkedésről van szó, amely a fedezett eszközök futamidejére korlátozódik, és csupán szabályozói hatása van.
(114)
Németország rámutatott arra, hogy a támogatási elemnek a piaci érték bevonásával történő levezetése azt jelzi, hogy a Bizottság rosszul ítélte meg a kockázati fedezet természetét, hiszen a kockázati fedezet nem jelent védelmet a piaci ár ingadozásai ellen. A Bizottságnak a második veszteségért vállalt garancia támogatási elemét sokkal inkább az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok alapján kellene megállapítania, különösen az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (32) (a továbbiakban: kezességvállalásról szóló közlemény) alkalmazásával. Németország szerint a kezességvállalásról szóló közlemény alkalmazása, amennyiben a kockázati fedezet ellentételezését piacon szokásos díjazásnak ismerik el, alacsonyabb támogatási elemet eredményezne.
(115)
Még ha az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazható is lenne a második veszteségért vállalt garanciára, Németország véleménye szerint a Bizottság akkor is hibákat követett el az alkalmazás során a támogatási elem megállapítását, az ellentételezés összegének kiszámítását, valamint a tehermegosztást és a szerkezetátalakítási részleghez tartozó eszközök kezelését illetően. A második veszteségért vállalt garancia támogatási eleme nem helytálló, mivel nem helytállóak a portfólió átvételi és piaci értékére vonatkozó feltevések. A tőkeátvételi hatás ellentételezése kapcsán Németország úgy érvelt, hogy a tőkeátvételi hatásnak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő értékelése régi adatokon alapul. Az új adatok szerint a tőkeátvételi hatás jelentősen kisebb. A tehermegosztás előzetes értékelése szintén helytelen és túlságosan szűk körű, mivel a Bizottság csak a garancia első veszteségrészletére hivatkozik, amely jóval az értékvesztett eszközökről szóló közleményben előírt, a fedezett portfólió 10 %-ának megfelelő első veszteségrészlet alatt marad. Nem áll fenn semmilyen összefüggés a tehermegosztás és az abszolút számokban meghatározott első veszteségrészlet között. A HSH visel ezenkívül minden olyan veszteséget, amely meghaladja a második veszteségért vállalt garanciát. Az eszközök kezelésére vonatkozóan Németország kifejtette, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapelvei nem alkalmazhatóak a HSH kockázati fedezetére, és nem lenne ésszerű minden olyan értéket elkülönített igazgatás alá helyezni, amelyre a kockázati fedezet kiterjed. A HSH lehetőleg létrehoz egy szerkezetátalakítási részleget, és biztosítja a fő bank és a szerkezetátalakítási részleg egyértelmű funkcionális és szervezeti elkülönítését, amit egészen az igazgatósági szintig bezárólag betartanak.
(116)
Németország nem ért egyet a portfóliónak az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében szereplő értékelésével. A fedezett portfólió esetében nagyobb részben klasszikus hitelügyletről van szó, amit egy cash flow-n alapuló értékeléshez nem lehet könnyen felhasználni. A „komplex” eszközökre vonatkozó azon értékelési szabály sem megfelelő a jelen ügyben a fedezett portfólió értékeléséhez, amely a piacra jellemző bizonytalanságot átalány levonások („haircut”) segítségével kívánja utánozni. Míg a HSH CIP-portfólióját a külső szakértők cash flow alapon értékelték, a jóval nagyobb hitelportfólió pozícióit egy szabványos, a bankok esetében szokásos és a vonatkozó szabályozói előírásokkal összhangban álló hitelelemzésnek vetették alá, amelyben a hitel igénybe vevőjének hitelképessége bír nagyobb jelentőséggel.
(117)
Németország - ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozatban is szerepel - úgy érvelt, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közleményben meghatározott számítási módszerek nem alkalmazhatóak a második veszteségért vállalt garanciára, és az ellentételezés nagyságának megállapításához a kezességvállalásról szóló közleményt kell alapul venni. A számos találkozót és telefonkonferenciát is magába foglaló információcsere során a 2010. januártól augusztusig terjedő időszakban Németország információkat nyújtott be annak igazolására, hogy a […] nagyságú összeg teljes mértékű visszakövetelése megnehezítené a HSH életképességének helyreállítását.
6.2. A FELTŐKÉSÍTÉSHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(118)
Németország véleménye szerint a Bizottság a feltőkésítés megítélése során is hibákat követett el, amelyek a HSH vállalatértékeléséhez és a feltőkésítésben részt nem vevő kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges előnyök jogi értékeléséhez kapcsolódnak.
(119)
Németország úgy véli, hogy a Bizottságnak a vállalatértékelést illetően megfogalmazott kételyei hibás ténybeli megállapításokra vezethetőek vissza. Így nincs jelentősége annak, hogy a PwC eredeti vállalatértékelése nem tartalmazza az S&P leminősítését, továbbá van alapja annak a feltételezésnek, hogy a HSH 2013-ban újra A kategóriás minősítéssel fog rendelkezni.
(120)
Ami az új részvények kibocsátási árát illeti, a tőzsdén jegyzett bankok esetében szokványosak a 30 %-tól 60 %-ig terjedő levonások. A HSH értékelése megfelelő alapot jelent az új részvények árának megállapításához, és a HSH régi részvényesei nem húztak hasznot a támogatási intézkedésekből azáltal, hogy különösen magas részesedést őriztek meg a HSH-ban.
6.3. A KOCKÁZATI FEDEZETHEZ ÉS A FELTŐKÉSÍTÉSHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL AZ ÁLLAMI TULAJDONOSOK GARANCIANYÚJTÓI FELELŐSSÉGÉNEK FÉNYÉBEN
(121)
Németország kifejtette, hogy a megmentési célú intézkedések nélkül a HSH felszámolására, valamint ezt követően a garancianyújtói felelősség keretében az állami tulajdonosok igénybevételére és sokkal nagyobb veszteségekre került volna sor. A garancianyújtói felelősség keretében szóba jöhető követeléseket körülbelül 30 milliárd euróra vagy még ennél is többre becsülték. Németország arra hivatkozott, hogy egy, az állami tulajdonosokkal azonos helyzetben lévő magánbefektető a még nagyobb veszteségek elkerülése érdekében ugyanazokhoz a megmentési célú intézkedésekhez folyamodott volna.
(122)
Németország véleménye szerint a megmentési célú intézkedések megfelelnek a „private investor test” (azaz a piacgazdasági feltételek mellett működő befektetőre vonatkozó alapelv alkalmazása) feltételeinek, és ezért nem minősülnek állami támogatásnak. A teszt feltételei akkor teljesülnek, ha ésszerűen abból lehet kiindulni, hogy a vállalat újra életképes lesz, és a felszámolás költségei meghaladják a tőkeintézkedések költségeit (33). Németország szerint a 2009. szeptember 1-jén benyújtott eredeti szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyíték arra, hogy a HSH helyre tudja állítani az életképességét. A felszámolási költségek becslésével kapcsolatban kifejtette, hogy különbséget kell tenni azon kötelezettségek között, amelyeket a tartományoknak a HSH tulajdonosaiként kell átvállalniuk, valamint azon kötelezettségek között, amelyek a közhatalom gyakorlójaként terhelik őket. A tartományokat a közhatalom gyakorlójaként terhelő kötelezettségeket (pl. munkanélküli ellátás és társadalombiztosítási járulékok) nem lehet figyelembe venni a felszámolási költségek becslésekor. Csak azok a kötelezettségek vehetőek figyelembe a felszámolási költségek szempontjából, amelyeket a tartományoknak a HSH tulajdonosaiként kell átvállalniuk. Németország a Linde-ügyben (34) hozott ítéletre való hivatkozással azt az álláspontot képviselte, hogy a magánbefektetői teszt (private investor test) elvégzésekor figyelembe kell venni a korábban jogszerűen nyújtott támogatásokból eredő terheket. A garancianyújtói felelősséget a Bizottság engedélyezte, ezért az a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül. A garancianyújtói felelősségből származó kötelezettségek is a tartományok azon kötelezettségei közé tartoznak, amelyek őket a HSH tulajdonosaiként és nem a közhatalom gyakorlójaként terhelik. Jellege szerint a garancianyújtói felelősség a megerősítő levélhez hasonló. Az állami tulajdonosokat a garancianyújtói felelősség alapján terhelő, legalább 30 milliárd EUR értékű kötelezettségeket ezért a felszámolási költségek becslésekor figyelembe kell venni. A felszámolási költségek Németország álláspontja szerint jóval meghaladják az állami tulajdonosok által a HSH javára nyújtott tőkeintézkedések költségeit. Németország ezért azon a véleményen van, hogy teljesülnek a magánbefektetői teszt feltételei, és a megmentési célú intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.
6.4. A HSH ÜZLETI MODELLJÉNEK FENNTARTHATÓSÁGÁHOZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(123)
Bár az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében Németország a HSH üzleti modelljének előzetes értékelését először túlságosan negatívnak találta, a Bizottság versenyjogi kételyeinek eloszlatása érdekében aktualizálta eredeti szerkezetátalakítási tervét.
6.5. A SAJÁT HOZZÁJÁRULÁSHOZ ÉS A KOMPENZÁCIÓS INTÉZKEDÉSEKHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(124)
Németország kifejtette, hogy a megfelelő saját hozzájárulásra vonatkozó rendelkezés teljesítése céljából az eredeti szerkezetátalakítási tervben előirányzott intézkedések - az intézkedések ellentételezése, a tőketartalékok kivétele, nagyobb részesedések eladása és költségcsökkentések - 5,9 milliárd EUR összegű saját hozzájárulást eredményeznek, és ezért ezen intézkedéseknek elegendőnek kell lenniük.
(125)
Bár a javasolt kompenzációs intézkedéseket - a mérlegfőösszeg csökkentését, nyereséges üzleti portfóliók feladását, az eddigi 21 nemzetközi telephelyből 12 (35) telephely bezárását és jelentős részesedések eladását (REAG és DAL (36)) - Németország először elegendőnek ítélte, azokon a módosított szerkezetátalakítási tervben újra változtatásokat eszközölt.
7. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(126)
A Bizottság harmadik felek észrevételeit is megkapta. A takarékpénztár-szövetségek 2009. november 30-án és december 11-én, a Flowers pedig 2009. december 17-én küldte meg észrevételét.
7.1. AZ SGVSH ÉS AZ SVB ÉSZREVÉTELEI
(127)
A takarékpénztár-szövetségek nem értettek egyet a Bizottság azon előzetes véleményével, miszerint aránytalanul nagymértékben profitáltak az állami részvényesek által a HSH számára biztosított feltőkésítésből, hiszen a szövetségek véleménye szerint az új részvények kibocsátási árát igen alacsonyan állapították meg.
(128)
A HSH-ügyben az eljárás olyan szétválasztása, amelynek során a támogatási intézkedéseket az egyik eljárásban engedélyezik, míg a kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges közvetett támogatások kérdését egy másik eljárásban vizsgálják, a Tanács 659/1999/EK (37) rendeletének (a továbbiakban: eljárási rendelet) 7. cikkébe ütközik. A támogatási intézkedés nem minősülhet egyidejűleg a HSH tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetőnek, míg a HSH részvényeseinek tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetetlennek. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers vonatkozásában a feltőkésítésről hozott negatív határozat azt eredményezné, hogy a feltőkésítés olyan támogatásnak minősülne, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal. A takarékpénztár-szövetségek véleménye szerint a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonásának kérdésével a Bizottságnak a feltőkésítéssel kapcsolatban a tehermegosztás általános értékelése során kell foglalkoznia.
(129)
A kisebbségi részvényesek részesedései a Bizottság véleménye szerint nem megfelelő módon hígultak fel, a takarékpénztár-szövetségek szerint ez a felhígulás nem tekinthető állami támogatásnak. Meglátásuk szerint a felhígulás a feltőkésítéssel együtt járó másodlagos hatás. Ezenkívül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételek annyiban nem teljesülnek, hogy a takarékpénztár-szövetségek nem minősülnek a támogatási szabályok fogalmai szerinti vállalkozásnak. Az SGVSH és az SVB nem folytatnak önálló piaci tevékenységet, hanem csupán birtokolják a tagjaikat (a hamburgi és a schleswig-holsteini állami takarékpénztárakat) megillető részesedéseket. A takarékpénztárak előnyét adott esetben a HSH-részesedések értékemelkedése jelentheti, ami minden tőkejuttatás velejárója. Az állítólagos előny ezenkívül nem állami forrásokból származott. A felhígulás foka a részvények számától és árától függ. Az árról azonban nem az állam döntött, hanem arról a részvényesek közgyűlésén határoztak, ez a döntés így nem tulajdonítható az államnak, és a Stardust Marine ügyben (38) hozott ítélet alapján nem tekinthető állami támogatásnak. Az állítólagos előny egyébként sem fejtett ki hatást a takarékpénztárak versenyhelyzetére azokon a piacokon, amelyeken a takarékpénztárak tevékenykednek, és így nem torzította a versenyt, valamint a tagállamok közötti kereskedelmet sem.
(130)
A takarékpénztár-szövetségek ezenkívül arra hivatkoztak, hogy a Bizottság a másodlagos hatásokat más feltőkésítési intézkedések kapcsán eddig nem vizsgálta. Az uniós bíróságok sem vettek alapul ilyen szempontot a WestLB-ítéletben (39). A takarékpénztár-szövetségek ezen túlmenően megállapították, hogy a Bizottság a többi olyan esetben sem vizsgálta a másodlagos hatásokat, amikor az új részvények kibocsátási ára kiemelkedően magasnak tűnt (40). Ha ezt a szempontot csak a HSH vagy a BayernLB ügyében vizsgálnák, akkor ez az egyenlő bánásmód elvébe ütközne.
(131)
A takarékpénztár-szövetségek ezenkívül kifejtették, hogy a részvénytársaságokban részesedéssel rendelkező részvényeseknek az új részvényekre elővásárlási joguk van. Ez azonban opció, és nem jelent elővásárlási kötelezettséget. A takarékpénztár-szövetségek az új részvények árát megfelelőnek ítélték, de pénzügyi okok miatt nem tudtak részt venni a feltőkésítésben.
(132)
A takarékpénztár-szövetségek azzal is érveltek, hogy 2008-ban jelentős mértékben járultak hozzá a HSH javára nyújtott tőkeintézkedésekhez. 2008 júliusában 685 millió EUR értékű csendes részesedést alakítottak át 125 millió EUR nagyságú törzstőkévé, valamint 560 millió EUR nagyságú tőketartalékká. A takarékpénztár-szövetségek ezen túlmenően a Flowers-szel közösen átváltoztatható kötvény formájában (hibrid eszköz) egy 962 millió EUR nagyságú csendes részesedést jegyeztek, amelyből a takarékpénztár-szövetségek 660,5 millió EUR nagyságú részesedést vállaltak. 2008 végén a HSH 3,1 milliárd EUR nagyságú tőketartalékot használt fel a veszteségek kiegyenlítéséhez, valamint annak érdekében, hogy elkerülje a hibrid eszközök veszteségfedezését. Ennek kapcsán a takarékpénztár-szövetségek elvesztették a tőketartalékokban lévő 560 millió EUR nagyságú részesedésüket. A kötelezően átváltandó kötvény részt vállalt a HSH veszteségeinek fedezéséből, kupont szintén nem fizettek ki. A takarékpénztár-szövetségek 2008 óta nem jutottak osztalékhoz.
(133)
2009 májusában a takarékpénztár-szövetségek meg akartak válni részvényeiktől. Az eladás azonban az állami tulajdonosokkal 2003. március 25-én megkötött és részvény-elidegenítési tilalmat előíró megállapodás miatt nem volt lehetséges. A megállapodást aláíró felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy szavazati jogukat az állami részvényesek és a takarékpénztár-szövetségek szavazati többségének megtartásával gyakorolják, és részesedéseiket egy meghatározott százalékos arányig nem értékesítik. Az elidegenítési tilalmat előíró megállapodás 2013. december 31. előtt nem mondható fel.
(134)
A takarékpénztár-szövetségek utaltak arra, hogy a feltőkésítés során részesedéseik jelentős mértékben felhígultak, és 13,2 %-ról 4,7 %-ra, illetve 1,62 %-ról 0,6 %-ra csökkentek. A közvetlen és közvetett részesedések 85,5 %-ával az állami tulajdonosok közös ellenőrzést gyakoroltak a HSH stratégiai döntései felett. A közös ellenőrzés egy magánbefektető szemszögéből tovább csökkenti a kisebbségi részvényesek által birtokolt részesedések értékét.
(135)
A takarékpénztár-szövetségek arra hivatkoztak, hogy a HSH értékelésével a HSH bízta meg a PwC-t, nem pedig a kisebbségi részvényesek. A PwC az értékelést elismert értékelési alapelvek alapján végezte el. A takarékpénztár-szövetségek szerint a PwC-nek speciális értékeket és egy módosított kockázati prémiumot kellett volna figyelembe vennie, ami alapján egy részvény értéke 30 eurót tett volna ki. A takarékpénztár-szövetségek ezért azon az állásponton voltak, hogy részesedéseik túlzott mértékben hígultak fel, és ebből származó kárukat körülbelül 200 millió euróra becsülték.
7.2. A FLOWERS ÉSZREVÉTELE
(136)
A Flowers a takarékpénztár-szövetségekhez hasonló érveket hozott fel, ezenkívül előadta, hogy a HSH szerkezetátalakításához már jelentős mértékű saját hozzájárulást nyújtott. A 2008 júliusában a HSH javára végrehajtott tőkeintézkedések szoros összefüggésben álltak a 2009. májusi tőkeemeléssel. 2008. júliusban a Flowers 300 millió eurót biztosított készpénzben. Az összesen 962 millió EUR értékű és átváltoztatható kötvény formájában létrehozott csendes részesedéshez a Flowers összesen 301,5 millió EUR készpénzkifizetést teljesített. Az átváltoztatható kötvény formájában létrehozott csendes részesedés szerepet vállalt a veszteség fedezésében, mivel kupon kifizetésére nem került sor. A befektetők tőkeintézkedésekben való részesedése elérte a 48 %-ot, és így jelentősen meghaladta akkori, összesen 25,67 %-os HSH-részesedésüket.
(137)
A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat (65) és (73) preambulumbekezdésében kifejtett előzetes megítélésével ellentétben a Flowers szerint az általa teljesített saját hozzájárulás, valamint a tehermegosztásban való részvétele megfelelő volt. Hivatkozott arra, hogy amikor 2009-ben a tőketartalékokból 3,1 milliárd eurót feloldottak, a Flowers 794 millió EUR nagyságú hozzájárulást biztosított. A befektetők utaltak a Bizottságnak a Commerzbank (41) ügyében hozott határozatára, és úgy érveltek, hogy a Bizottság ebben az ügyben a részesedések és egyéb eszközök eladását megfelelő saját hozzájárulásként, a kupon- és osztalékfizetés tilalmát pedig tehermegosztásként értékelte. A befektetők véleménye szerint a 2008. évi tőkeintézkedéseket figyelembe kell venni.
(138)
A befektetők azt kérték, hogy blokkoló kisebbségük elvesztését, amit részesedéseik felhígulása idézett elő, szintén saját hozzájárulásként vegye figyelembe a Bizottság. Részesedéseiknek 9,19 %-ra való felhígulása ellenére a feltőkésítés előtti részesedéseik arányának megfelelően a garancianyújtói felelősség alapján továbbra is 26,58 %-ban vehetnék őket igénybe. Nem tartották ezenkívül jogosnak a HSH értékelésével és a részvényeknek a Bizottság szerint túlságosan magas árával kapcsolatos bizottsági kételyeket. Véleményük szerint a Bizottság számos értéknövelő tényezőt figyelmen kívül hagyott.
(139)
Tekintettel arra, hogy a német jog nem rendelkezik a részvények átruházásának lehetőségéről, a kisebbségi részvényeseknek juttatott közvetett támogatásokat nem lehetne visszakövetelni. A folyamatban lévő eljárás szétválasztása nem lehetséges, mivel a HSH javára csak egy támogatást nyújtottak.
8. NÉMETORSZÁGNAK A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTELEI
(140)
Németország észrevételt nyújtott be a takarékpénztár-szövetségek és a Flowers által előadott érvekhez. Továbbra is azt az álláspontot képviselte, hogy a HSH értékelése megfelelő, és a kisebbségi részvényesek nem tettek szert közvetett állami támogatásokból származó haszonra. Németország ezenkívül támogatta az eljárás szétválasztását, ha ezáltal azt gyorsabban le lehet zárni, amit a HSH és a piacok is szeretnének. Vitatta, hogy a feltőkésítés egységes jogi eljárásnak számít, és hogy emiatt az állami támogatás értékelése szempontjából csak egységes megítélés alá eshet. Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatára utalva kifejtette, hogy jogilag lehetséges az eljárás szétválasztása. Ha különböző kedvezményezettek tekintetében (jelen esetben ezek a HSH és a kisebbségi részvényesek) eltérő a támogatás jogi megítélése, az nem veszélyezteti a HSH javára nyújtott támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A kedvezményezett bank szintjén a támogatás arányosságát a megfelelően kidolgozott szerkezetátalakítási tervvel lehet biztosítani, míg a kisebbségi részvényeseknek a részvények túlzottan magas kibocsátási ára révén juttatott esetleges kedvezményekről külön kell dönteni, és azokat külön kell korrigálni. Németország nem értett egyet a Flowers-szel abban, hogy a kisebbségi részvényeseknek juttatott közvetett támogatások azért nem követelhetőek vissza, mert a német jog nem rendelkezik a részvények átruházásának lehetőségéről. A német jog szerint lehetséges az átruházás, de még ha ez nem is lenne így, Németország akkor sem hivatkozhatna a végrehajtási jogcím hiányára annak igazolása érdekében, hogy miért nem tett eleget a Bizottság visszakövetelést előíró határozatának.
9. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK SZERINTI ÉRTÉKELÉS
9.1. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(141)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(142)
Valamely intézkedés az alábbi feltételek teljesülése esetén minősül állami támogatásnak: a) a tagállam finanszírozza vagy állami forrásból finanszírozzák; b) olyan előnyt biztosít, amelynek révén bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelése előnyben részesülhet; c) az előny szelektív és d) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, valamint érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. Valamennyi előfeltételnek teljesülnie kell ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön. A Bizottság továbbra is úgy gondolja, hogy ezek az előfeltételek megvalósulnak.
(143)
Az intézkedéseket először is a HSH Finanzfonds AöR nyújtotta, egy olyan közjogi intézmény, amelyet az állami tulajdonosok hoztak létre, és amelyet az állami tulajdonosok egyenlő részben birtokolnak, és egyenlő mértékben ellenőriznek. Az intézmény a 2009. április 3-án Kielben és 2009. április 5-én Hamburgban aláírt, Hamburg és Schleswig-Holstein tartományok között megkötött tartományközi szerződés alapján jött létre (42). A HSH Finanzfonds AöR átvállalja az állami tulajdonosoktól a HSH támogatásának feladatát. A feladat teljesítése érdekében a HSH Finanzfonds AöR maximum 10 milliárd EUR értékben garanciákat vállal át, HSH-részvényeket vásárol, valamint hiteleket vesz fel a részvények megszerzéséhez. A tartományközi szerződés 3. §-a értelmében az állami tulajdonosok felelnek a HSH Finanzfonds AöR kötelezettségeiért. Mindezek alapján az intézkedéseket egyértelműen államilag finanszírozták.
(144)
Másodszor, a kockázati fedezetet és a feltőkésítést a HSH fizetésképtelenségének megakadályozása érdekében biztosították, amely intézkedések következésképpen szerepet játszottak a HSH fennmaradásában (43). Ezért megvalósulnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti gazdasági előnyök.
(145)
Harmadszor, az intézkedéseket kifejezetten a HSH igényeihez igazították, ezért azok szelektívnek tekinthetőek.
(146)
A szóban forgó intézkedéseknek ezenkívül torzítaniuk kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetniük, és érinteniük kell a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezek a hatások a támogatás összege, valamint a támogatási intézkedések és a támogatás kedvezményezettjének jellemzői alapján vizsgálhatóak (44). A támogatási intézkedések lehetővé tették a HSH számára, hogy elkerülje a fizetésképtelenséget, és hogy üzleti tevékenységeit számos piacon folytathassa. A HSH egy olyan nemzetközi irányultságú bank, amely versenyben áll más németországi és külföldi bankokkal. A HSH ezenkívül a német bankszektor számára rendszerszintű jelentőséggel bír (45), valamint fontos versenytárs a hajó- és repülőgép-finanszírozási piacon (ez a bank finanszírozza a világon a legnagyobb mértékben a hajózást, és vezető szerepet tölt be a légi közlekedés pénzügyi szolgáltatásai terén mint szolgáltatásnyújtó). A HSH továbbá viszonylag magas összegű támogatásban (lásd (159) preambulumbekezdés) részesült, és a kockázati fedezet a bank mérlegfőösszegének mintegy 75 %-át fedezi. Tekintettel az intézkedés hatásaira, a HSH-nak a bankszektorban betöltött pozíciójára (különösen a hajófinanszírozási piacon) és a támogatás összegére, fennáll annak a veszélye, hogy a bank számára biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(147)
Ez az értékelés a Németország és a harmadik felek által benyújtott észrevételek vizsgálatát követően sem változott. Németországnak a HSH javára végrehajtott intézkedések támogatási jellegével kapcsolatos nyilatkozatai ellentmondásosak. Egyrészt azt kéri, hogy a Bizottság a kockázati fedezetet az értékvesztett eszközökről szóló közlemény helyett a kezességvállalásról szóló közlemény alapján vizsgálja meg, és ezzel látszólag elfogadja, hogy a kockázati fedezet esetében állami támogatásról van szó. Másrészt Németország azzal érvel (érveit a jelen határozat 6.3. szakasza foglalja össze), hogy egy, az állami tulajdonosok helyzetében lévő magánbefektető, figyelembe véve a legalább 30 milliárd EUR értékű követelésekkel szembeni korlátlan állami garanciát (garancianyújtói felelősség), a nagyobb veszteségek elkerülése érdekében szintén végrehajtotta volna a megmentési célú intézkedéseket a HSH javára. Németország ebből azt a következtetést vonja le, hogy teljesülnek a magánbefektetői teszt feltételei, és ezért a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.
(148)
Németország helytelenül értelmezte az általa hivatkozott ítélkezési gyakorlatot. Jelen ügyben Németország azzal érvel, hogy egy állami támogatást (a garancianyújtói felelősséget) a felszámolási költségek részeként kell kezelni annak érdekében, hogy más állami támogatásokat (a feltőkésítést és a kockázati fedezetet) a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető alapelvével összeegyeztethetőnek lehessen nyilvánítani. A Linde-ügyben a felek a piaci feltételeknek megfelelő olyan ügyletet kötöttek, amely támogatásról rendelkezett annak érdekében, hogy fel lehessen bontani egy korábbi időpontban szintén a piaci feltételek szerint megkötött szállítási szerződést, amelynek a végrehajtása magas éves veszteségeket okozott. A Törvényszék ezzel kapcsolatban a következőket állapította meg:”… az előbbiekben részletezett átfogó szerződés szokványos kereskedelmi ügyletnek minősül, amelynek során a … „[Treuhandanstalt] és az LWG piacgazdasági szereplőkként jártak el. A feleket nyilvánvalóan mindenekelőtt kereskedelmi megfontolások és nem gazdaság- vagy szociálpolitikai célok vezérelték” (46). Ez a tényállás nem hasonlítható össze a szóban forgó üggyel, mivel a Linde-ügyben mindkét ügyletet piaci feltételek szerint kötötték meg, míg a HSH-ügyben ez egyik ügyletre sem igaz.
(149)
A garancianyújtói felelősség valamely helyi hatóság vagy más közjogi intézmény közvetlen, törvényen vagy rendeleten alapuló felelőssége a közjogi hitelintézet hitelezőivel szemben az intézet valamennyi kötelezettségéért. A garancianyújtói felelősség ezáltal a garancianyújtó számára keletkeztet kötelezettséget arra, hogy beavatkozzon a hitelintézet fizetésképtelensége vagy felszámolása esetén. Ez a felelősség a hitelintézet hitelezői számára közvetlen igényt hoz létre a garancia nyújtójával szemben, amely azonban csak akkor érvényesíthető, ha a hitelintézet vagyona nem elegendő a hitelezők kielégítéséhez. A garancianyújtói felelősség nincs korlátozva sem az összeget tekintve, sem pedig időben, ezenkívül a hitelintézetnek semmilyen juttatást nem kell fizetnie a felelősségért cserébe (47). A garancianyújtói felelősség egy közjogi hatóság (község, tartomány) ingyenes, korlátlan és szubszidiárius felelőssége a valamely közjogi intézménnyel (jelen esetben egy közjogi hitelintézettel) szembeni követelésekért az intézmény fizetésképtelenségének esetén. Az állami tulajdonosokkal azonos helyzetben lévő, piacgazdasági feltételek mellett működő befektető nem vállalt volna ingyenes, korlátlan és a teljes mérlegfőösszeget fedező garanciát egy bankért, mint ahogyan azt az állami tulajdonosok tették a garancianyújtói felelősség alkalmazásával.
(150)
A Bizottság a garancianyújtói felelősséget valóban állami támogatásnak minősítette, és Németországtól annak megszüntetését kérte.
(151)
A garancianyújtói felelősségnek közjogi gyökerei vannak. Az állami tulajdonosok a garancianyújtói felelősség keretében a közhatalom gyakorlóiként tartoznak felelősséggel és nem magántulajdonosi minőségükben. A Bizottság döntési gyakorlatával (48) és az ítélkezési gyakorlattal (49) összhangban csak azokat a kötelezettségeket lehet a felszámolási költségek részének tekinteni, amelyeket a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető is kiegyenlítene. Ahogyan az a (149) preambulumbekezdésben is szerepel, egy piacgazdasági feltételek mellett működő befektető nem nyújtott volna olyan garanciát egy bank számára, amely ingyenes, korlátlan és a bank teljes mérlegfőösszegét fedezi. A Linde-ítélet ezért a jelen ügy értékelése szempontjából kevéssé releváns, mivel a garancianyújtói felelősségből eredő kötelezettségek nem sorolhatóak a felszámolási költségek közé.
(152)
A feltőkésítés támogatási elemeként a feltőkésítés névértékét kell alapul venni, mivel egy piacgazdasági feltételek mellett működő befektető soha nem biztosított volna ilyen forrást egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Ahogyan az a megmentési határozat (27) és (28) preambulumbekezdésében szerepel, a kisebbségi részvényeseknek a feltőkésítésből való kimaradása és a megmentési célú intézkedések terheinek az állami tulajdonosok közötti egyenlőtlen megoszlása arra utal, hogy az állami tulajdonosok a feltőkésítéssel közérdekű célokat kívántak elérni, és nem úgy jártak el, mint egy magánbefektető. Összhangban saját döntési gyakorlatával, a Bizottság (50) megerősíti azt a véleményét, miszerint a feltőkésítés támogatási eleme 3 milliárd eurónak felel meg.
(153)
A Bizottság azt is megerősíti, hogy a kockázati fedezet támogatási eleme 10 milliárd eurót tesz ki. A Bizottság - Németország érvei ellenére - továbbra is meg van győződve arról, hogy az intézkedést az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell vizsgálni. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kifejti, hogy a tagállamok értékvesztett eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedéseit az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az állami támogatásokra vonatkozó szabályok szerint hogyan kell értékelni. Az értékvesztett eszközök olyan eszközök, amelyek miatt a bankokat veszteség fenyegeti. A Bizottság véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közleményt minden olyan támogatási intézkedés esetében alkalmazni kell, amely értékvesztett eszközökre irányul, és a kedvezményezett pénzintézetet ténylegesen mentesíti, mivel a közlemény szerint az eszközátvételi intézkedések esetében olyan intézkedésekről van szó, amelyek segítségével a bankok elkerülhetik az eszközök bizonyos kategóriáinak erős értékcsökkenését (51). Ez igaznak bizonyul a jelen ügyben a kockázati fedezetre is.
(154)
A Bizottság nem ért egyet Németországgal abban, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közleményt nem lehet alkalmazni, és a második veszteségért vállalt garancia támogatási elemét az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok és különösen a kezességvállalásról szóló közlemény alapján kell megállapítani. A kezességvállalásról szóló közlemény azokra a támogatási intézkedésekre alkalmazandó, amelyek segítségével megteremthető a bankok folyamatos fizetőképessége (52). A kockázati fedezet azonban más célt szolgál, ugyanis ez az eszköz a bankok eszközállományára irányul, és célja, hogy lehetőleg minél több tőkét felszabadítson annak érdekében, hogy a bank javítani tudja saját tőke arányát.
(155)
A Németország által felhozott, a ratione temporis elvével indokolt kifogás kapcsán a Bizottság emlékeztet arra, hogy az intézkedés létrehozásának vagy bejelentésének időpontjától függetlenül a határozat elfogadása idején hatályban lévő jogi előírásokat és közleményeket kell alkalmaznia (53). Ez egy általános szabály, és bármilyen e szabály alóli kivételt egyértelműen meg kell nevezni az egyébként alkalmazandó jogszabályban. Az uniós bíróságok (54) megerősítették, hogy a bejelentett intézkedést a határozat, illetve a döntés meghozatalának időpontjában alkalmazandó szabályok alapján kell vizsgálni. A Bizottság ezért az értékvesztett eszközökről szóló közleményt a jelenlegi pénzügyi válság kapcsán már alkalmazta olyan intézkedésekre, amelyek bejelentésére a közlemény közzététele előtt került sor (55).
(156)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján a támogatási összeg az eszközök átvételi értéke és piaci értéke közötti különbözetnek felel meg. A fedezett portfólió átvételi értéke [mintegy 168] milliárd EUR, amit úgy kapunk meg, ha a portfólió [körülbelül 172] milliárd eurónak megfelelő névértékéből levonjuk a 3,2 milliárd EUR összegű első veszteséget (első veszteségrészlet).
(157)
A fedezett portfólió jelentős terjedelme és összetétele (a portfólió mintegy [60-80] %-a hitelekből áll) miatt a portfólió piaci értékét nehéz meghatározni. Piac hiányában egyes eszközök piaci értéke ténylegesen nulla is lehet (56). A fedezett portfólió piaci értéke mindenképpen jóval alacsonyabb, mint a tényleges piaci értéke (57), ami az eszközök alapul szolgáló hosszú távú gazdasági értékét tükrözi vissza. Tekintettel arra, hogy a garancia támogatási összege nem lehet magasabb a névértékénél (10 milliárd eurónál), az érték pontos meghatározására nincs szükség. A Bizottság szerint ezért a kockázati fedezet támogatási eleme 10 milliárd eurónak felel meg.
(158)
A Bizottság utal arra, hogy a SoFFin által rendelkezésre bocsátott 17 milliárd EUR összegű likviditási garanciák a német szabályok keretei között nyújtott támogatásnak minősülnek.
(159)
A Bizottság arra az eredményre jutott, hogy a kockázati fedezet és a feltőkésítés támogatási eleme 13 milliárd eurónak felel meg, ezenkívül véleménye szerint a likviditási garanciák támogatási eleme legfeljebb 17 milliárd EUR.
9.2. A TÁMOGATÁSOK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
9.2.1. AZ EUMSZ 107. CIKKE (3) BEKEZDÉSE B) PONTJÁNAK AZ ALKALMAZÁSA
(160)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az a támogatás, amelyet „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” nyújtanak. A német banki mentőcsomag (58) engedélyezése során a Bizottság megerősítette, hogy Németország gazdaságában komoly zavar bekövetkezése fenyeget, és e zavar megszüntetésére alkalmas a bankoknak nyújtott állami támogatás. Annak ellenére, hogy lassan magához tér a gazdaság 2010 eleje óta, a Bizottság még mindig úgy véli, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján fennállnak az állami támogatás engedélyezésének feltételei, mivel a pénzügyi piacok újra nyomás alá kerültek. A Bizottság ezt a véleményét azzal erősítette meg, hogy 2010. decemberben elfogadott egy közleményt (59), amellyel 2011. december 31-ig meghosszabbította a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazását.
(161)
Egy olyan banknak az összeomlása, mint a HSH közvetlen kihatással lehet a pénzügyi piacokra és ezáltal egy tagállam gazdaságának egészére is. A pénzügyi piacok jelenlegi sérülékeny állapota miatt a Bizottság a bankszektorban nyújtott támogatási intézkedések vizsgálatát továbbra is az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjára alapítja.
9.2.2. A KOCKÁZATI FEDEZET ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL
(162)
A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedések összeegyeztethetőségét az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell vizsgálnia. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény célja nemcsak egy egységes igazgatási (60) gyakorlat kialakítása - ahogyan azt Németország kifejti -, hanem a közlemény arra is magyarázatot ad, hogy a támogatási szabályokat hogyan kell alkalmazni az értékvesztett eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedések esetén. Figyelembe veszi az eszközátvételi intézkedések sajátosságait, és az állami támogatások szabályaiból levezeti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az ilyen intézkedések összeegyeztethetőek lehetnek. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazása a tagállami eszközátvételi intézkedések koherenciáját és a támogatások ellenőrzési szabályainak betartását szolgálja. A közlemény 18. pontja szerint a közlemény célja, hogy koordinált elveket és feltételeket határozzon meg az eszközátvételi intézkedések lehető legnagyobb mértékű hatékonyságának biztosítása érdekében az egységes piacon, figyelembe véve a rendes piaci feltételekhez való visszatérés hosszú távú célkitűzését. A közlemény célkitűzése tehát szélesebb körű a Németország által megfogalmazottnál, és nem korlátozódik az egységes igazgatási gyakorlat kialakításának céljára. A Bizottságnak, figyelembe véve ezt a célkitűzést, az értékvesztett eszközökről szóló közleményt valamennyi eszközátvételi intézkedésre alkalmaznia kell.
(163)
A Bizottság ezért nem tartja indokoltnak, hogy Németország kérésének megfelelően az intézkedést közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján vizsgálja.
(164)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az eszközátvételi intézkedések összeegyeztethetőek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával. Az összeegyeztethetőségi vizsgálatot tehát számos kritérium alapján kell lefolytatni. Ezen kritériumok közé tartozik különösen az eszközök támogathatósága, az eszközök kezelése, a fedezett portfólió értékelése, a problémák megfelelő meghatározása, valamint az értékvesztések teljes körű előzetes átláthatósága és közzététele, az intézkedéseknek a közérdekű célkitűzésekkel való összehangolása, az ellentételezés és a tehermegosztás megfelelősége, továbbá a szerkezetátalakítási terv kötelező bizottsági vizsgálata.
9.2.2.1. Az eszközök támogathatósága
(165)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 33. és azt követő pontjai kimondják, hogy a támogatható eszközöket be kell azonosítani, és azokat kategóriákba (kosarakba) kell rendezni. E kategóriák részletesebb meghatározását a közlemény III. melléklete tartalmazza. A kockázati fedezet által lefedett eszközök sokfélesége miatt az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kosaras rendszere nem nyújt teljes megoldást, a közlemény 35. pontja azonban a támogatható eszközök beazonosításához kiegészítő mozgásteret is biztosít. Ily módon a közlemény 33. pontja alá nem eső bankok is különösebb indokolás nélkül mentesíthetőek értékvesztett eszközeiktől, amennyiben ezek az eszközök nem haladják meg az eszközátvételben részt vevő összes eszköz 10-20 %-át. Tekintettel arra, hogy a jelen ügyben a szóban forgó kockázati fedezet a HSH mérlegfőösszegének [körülbelül 75] %-át fedi le, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 35. pontja nem bizonyul megfelelő megoldásnak.
(166)
Az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek az eszközök támogathatóságára vonatkozó alapvető szempontokat tartalmazó 32. pontja szerint az eszközátvételi intézkedésben részt vevő eszközök értékelése során pragmatikusan kell eljárni. A Bizottság rögzíti, hogy a továbbgyűrűző (spill-over) hatások miatt a pénzügyi válság által érintett eszközkategóriák spektruma az idő múlásával szélesebb lett. Különösen a hajózási, a légi közlekedési és az ingatlanokkal foglalkozó üzletágakban figyelhető meg jelenleg az értékpapírok illikviditása vagy erős értékcsökkenése. Az ilyen jellegű eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedések hozzájárulhatnak az értékvesztett eszközökről szóló közlemény céljainak megvalósításához, azaz az átláthatóság és a pénzügyi stabilitás még úgy is növekedik, hogy ezek az eszközök nem tartoztak a pénzügyi válságot kiváltó eszközök kategóriáiba. A Bizottság ezért korábbi ügyekben elfogadta (61) az ilyen eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedéseket, és ezt a megközelítést a jelen ügyben is megfelelőnek tartja.
(167)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 36. pontja kimondja, hogy a támogathatósági kritériumok szélesebben is meghatározhatóak, ha ezt egy mélyreható szerkezetátalakítással kompenzálják. Minél nagyobb hányadát képviselik a bank portfóliójának a fedezett eszközök, annál alaposabbnak kell lennie a szerkezetátalakításnak. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeket fogalmazott meg az eszközök támogathatóságát illetően, mivel az akkor benyújtott eredeti szerkezetátalakítási terv nem tűnt számára elég széles körűnek ahhoz, hogy a támogathatósági kritériumok rugalmas alkalmazását megfelelően kompenzálja. 2011. július 11-én a HSH benyújtotta módosított szerkezetátalakítási tervét. A módosított szerkezetátalakítási intézkedések közé tartozik a mérlegfőösszeg mintegy 61 %-os csökkentése, […] részesedés eladása, valamint a HSH 21 nemzetközi telephelye közül 15 telephelynek a bezárása. A Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítás mértéke kompenzálja az értékvesztett eszközökről szóló közlemény rugalmas alkalmazását az eszközök támogathatóságával kapcsolatban. Ebből következően eloszlottak a Bizottságnak az eszközök támogathatóságát illető kételyei.
9.2.2.2. Az eszközök kezelése
(168)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében az eszközök kezelésével kapcsolatban a Bizottság kétségbe vonta a garanciának a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Mivel továbbra is a HSH mérlegében jelent volna meg valamennyi eszköz, nem tűnt bizonyítottnak a HSH és a fedezett eszközök közötti egyértelmű funkcionális és szervezeti szétválasztás (különösen az igazgatást, az alkalmazottakat és az ügyfeleket illetően).
(169)
Németország kiegészítő információkat küldött, és kifejtette, hogy a HSH létrehozott egy szerkezetátalakítási részleget, amely egy elkülönített menedzsmenttel rendelkező és a leépítésért felelős belső bank. A HSH kialakította az egyes üzletágakra vonatkozó jelentéstétel rendszerét, valamint létrehozta a szerkezetátalakítási részleg elkülönített menedzsmentjét annak érdekében, hogy ne jöhessen létre érdekütközés a fő bank és a szerkezetátalakítási részleg között. A Bizottság egyetért Németországnak az eszközök kezelésével kapcsolatos és a (115) preambulumbekezdésben összefoglalt nyilatkozataival, és elfogadja a HSH által ezen a területen végrehajtott változtatásokat. A kockázati fedezet ebből következően megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény eszközkezelésre vonatkozó követelményeinek.
9.2.2.3. A fedezett portfólió értékelése
(170)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében a Bizottság a fedezett portfólió értékelésével kapcsolatos kételyeket is megfogalmazott, mert a portfóliónak csak egy kis részét értékelték független szakértők, és a HSH nem közölt elegendő információt a teljes portfólió tényleges piaci értékének értékeléséhez. Az intézkedés végrehajtása előtt a HSH két független szakértőt bízott meg, a Blackrockot és a Cambridge Place-t, akik a fedezett portfóliónak csak egy kis részét, mégpedig az eszközfedezetű értékpapírokat (ABS) és a CIP-portfólió egyes részeit értékelték.
(171)
A Bizottság nem osztja Németországnak a (116) preambulumbekezdésében kifejtett azon véleményét, miszerint a hitelezési tevékenység azért értékelhető nehezen, mert a cash flow-n alapuló előrejelzések sokféle feltételezésre támaszkodnak, így például a jövőbeni késedelmes fizetéssel, a nemteljesítés valószínűségével és időpontjával, a visszaköveteléssel és a kamatlábakkal (kockázat nélküli kamatlábbal és kockázati prémiummal) kapcsolatos feltételezésekre. Még ha összetettebb is a hajó- és ingatlanfinanszírozás, azaz a fedezett portfólió nagy része tekintetében az alapesetet jelentő meghosszabbítható hitelek értékelése, a Bizottság döntési gyakorlata azt mutatja, hogy a hasonló eszközöket tartalmazó portfóliókat is értékelték már cash flow alapon (62). Ezenkívül Németország nem tudta bizonyítani azt, hogy a cash flow-n alapuló értékelés teljesen más eredményre vezetne.
(172)
Az értékelést olyan egységes módszer alapján kellett lefolytatni, amely európai uniós szinten van rögzítve. A Bizottság kérésére a HSH és külső szakértője, a Morgan Stanley a bizottsági szakértőkkel szoros együttműködésben elvégezte a teljes portfólió értékelését. A HSH által az értékeléshez alapul vett feltevések összhangban álltak a Bizottság által más ügyekben alkalmazott szigorú vészforgatókönyvekkel, az alkalmazott módszerek pedig koherensek voltak.
(173)
Az értékelés kimutatta, hogy a várt veszteségek jóval meghaladnák a 3,2 milliárd EUR nagyságú első veszteségrészletet, és kimerítenék a 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészletet […]. Ezenkívül bebizonyosodott az is, hogy a tényleges gazdasági érték […] mintegy [155-170] milliárd eurót ([körülbelül 172] milliárd EUR mínusz 3,2 milliárd EUR mínusz [2,5-10] milliárd EUR) tesz ki.
(174)
Tekintettel arra, hogy az értékelést az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban végezték el, a Bizottság véleménye szerint eloszlottak az eljárás megindításáról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében megfogalmazott kételyek.
9.2.2.4. Teljes körű előzetes átláthatóság és közzététel
(175)
A Bizottság az átláthatósággal és a közzététellel kapcsolatos kételyeinek adott hangot az eljárás megindításáról szóló határozat (42) preambulumbekezdésében, mivel Németország nem nyújtotta be a fedezett portfólió elismert független szakértők által elvégzett teljes körű értékelését.
(176)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 20. pontja alapján a támogatás iránti kérelem feltétele az eszközátvételi intézkedés tárgyát képező eszközök megfelelő értékelésen alapuló, elismert független szakemberek által ellenőrzött és az illetékes felügyeleti hatóság által hitelesített értékvesztésének teljes körű előzetes átláthatósága és közzététele a támogatható bank részéről. Az értékvesztett eszközökre vonatkozóan megküldött információknak tartalmazniuk kell mindazt, amit az értékvesztett eszközökről szóló közlemény III. melléklete II. szakaszának 2. táblázata meghatároz.
(177)
Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása óta részletes információkat nyújtottak be a Bizottság számára a fedezett portfólióra és az eszközökre vonatkozóan. Az értékelés szerint a portfólió tényleges gazdasági értéke mintegy [155-170] milliárd EUR, a kockázati fedezet tőkeátvételi hatását pedig [körülbelül 3,5] milliárd euróra becsülték. A Morgan Stanley az értékelést, valamint az alapul vett feltevéseket és módszereket hivatalosan is aláírta, és hitelesítette. Az intézkedés tőkeátvételi hatását a BaFin 2010. februárban erősítette meg. Az eszközök értékelése alapján kiszámított tőkeátvételi hatás nem egyezik meg az eljárás megindításáról szóló határozat 51. és azt követő pontjaiban szereplő előzetes bizottsági értékeléssel. A Bizottság azonban elfogadja a Németország által megküldött értékelési eredményt és a tőkeátvételi hatásra vonatkozó számítást. A vizsgálat eredményére figyelemmel ezért nem kell foglalkozni a továbbiakban a tőkeátvételi hatással kapcsolatos német észrevételekkel.
(178)
A Bizottságnak az előzetes átláthatóságra és közzétételre vonatkozó kételyei eloszlottak.
9.2.2.5. A közérdekű célkitűzésekkel való összehangolás
(179)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.3. szakasza szerint a bankok eszközátvételi intézkedésekben való részvételének ösztönzőit az alábbi módon kell összehangolni a közérdekű célkitűzésekkel: a) egy legfeljebb hat hónapos jelentkezési időszakkal, b) olyan mechanizmusok révén, amelyek biztosítják azon bankok részvételét, amelyeknek leginkább szükségük van az eszközátvételre és c) többek között a versenyre gyakorolt hatások csökkentése érdekében hozott megfelelő magatartási korlátozásokkal.
(180)
A HSH-nak az állami tulajdonosok gazdaságában betöltött különösen fontos szerepére tekintettel a garanciát külön a HSH számára tervezték meg, és a HSH sajátos helyzetéhez igazították. A módosított szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódóan a HSH számára számos magatartási korlátozást szabnak meg, amelyek elsősorban az osztalék- és kuponkifizetésre, a vállalatirányításra (corporate governance), az ellentételezésre, valamint a meghatározott ágazatokban, így a hajófinanszírozásban való piaci jelenlétre vonatkoznak.
(181)
A HSH javára nyújtott kockázati fedezet következésképpen összeegyeztethető az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek a közérdekű célkitűzésekkel való összehangolásra vonatkozó követelményeivel.
9.2.2.6. Ellentételezés és tehermegosztás
(182)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (49) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségbe vonta a tehermegosztás megfelelőségét. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 24. pontja alapján az első veszteségre vonatkozó rendelkezéssel elő kell írni a HSH számára a veszteségek vagy kockázatok egy részének (általában legalább azok 10 %-ának) viselését. A megfelelő tehermegosztást magasabb ellentételezéssel vagy utólagos kiegyenlítéssel is biztosítani lehet. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (51) és azt követő preambulumbekezdéseiben kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy a 400 bázispontot kitevő díj megfelelő ellentételezésnek minősül-e az állami tulajdonosok által átvállalt kockázatért cserébe.
(183)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint minden eszközátvételi intézkedés esetében megfelelő ellentételezést kell biztosítani az állam számára. Az eszközátvételi intézkedésért nyújtott ellentételezés akkor számít megfelelőnek, ha ellentételezi az intézkedésnek a bankfelügyeletileg előírt saját tőkére gyakorolt hatásait. Ez azt jelenti, hogy a tőkeátvételi hatásért megfelelő ellentételezést kell biztosítani.
(184)
A tőkeátvételi hatással kapcsolatban a Bizottság a Németország által a Landesbank Baden-Württemberg szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról szóló határozatában (63) megállapította, hogy az érintett intézkedéssel megcélzott 6,25 %-os tőkeátvétel a tőkeátvételi hatás méltányos ellentételezésének minősül (64). A kockázati fedezet esetében a tőkeátvételi hatást [körülbelül 3,5] milliárd euróra becsülték, amelyből egy 220 millió EUR összegű éves ellentételezés következik (ami megegyezik a garancia névértékének [kb. 220] bázispontjával), ha a HSH a garancia teljes összegét igénybe veszi. A garancia (részleges) felmondása esetén a tőkeátvétel ellentételezésének minimális összegét arányosan a garancia ki nem fizetett névértékének kb. 220 bázispontjára kell csökkenteni.
(185)
Ahogyan az a (46) preambulumbekezdésben is kifejtésre kerül, a HSH felajánlotta, hogy a kockázati fedezetért 400 bázispontos garanciadíjat fizet. Ez azt jelenti, hogy a HSH forgatókönyvtől függően [ 1,5] milliárd eurót (garancia lehívása nélkül), [ 2,5] milliárd eurót (5 milliárd EUR lehívása) vagy [ 4] milliárd eurót (10 milliárd EUR lehívása) fizet.
(186)
Ami a tőkeátvétel minimális, 10 milliárd euróra vagy - részleges felmondás esetén - a garancia (65) ki nem fizetett névértékére járó, évente [kb. 220] bázispontos ellentételezés méltányosságát illeti, csökken a tőkeátvétel ellentételezésének abszolút összege, ha a garancia részleges felmondására kerül sor. Még ha a tőkeátvételi hatás valószínűleg nem is fog a kockázati fedezet összegével közvetlen arányban csökkenni, a Bizottság úgy véli, hogy a kockázati fedezet futamideje alatt a tőkeátvétel minimális ellentételezésének kiszámítása céljából megfelelő közelítést tesz lehetővé. A Bizottság ezért egy, a garancia ki nem fizetett névértékére járó évi mintegy [kb. 220] bázispontos ellentételezést méltányosnak tartana.
(187)
Mivel a ki nem fizetett garanciaösszegre járó [kb. 220] bázispont a tőkeátvételi összegre járó 6,25 %-os kamatlábhoz való méltányos közelítést jelent, a Bizottság szerint elegendő, hogy a tőkeátvételi hatásra évente mindig 6,25 % kerüljön kifizetésre a HSH Finanzfonds AöR számára. A tőkeátvétel ellentételezése ezért az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összeegyeztethetőnek tekinthető.
(188)
Ezenfelül az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint az eszközvásárlási vagy eszközbiztosítási intézkedések átvételi értékének az eszközök tényleges gazdasági értékén kell alapulnia.
(189)
A kockázati fedezet Bizottság által elvégzett értékelése arra az eredményre jutott, hogy a [mintegy 168] milliárd EUR nagyságú garantált értéket (a tényleges gazdasági értéket meghaladóan) túl magasan, az első veszteségrészletet pedig túl alacsonyan állapították meg. A garantált érték és a tényleges gazdasági érték közötti különbözet [2,5-10] milliárd EUR, ezért a garantált értéket „csökkenteni”, míg az első veszteségrészletet növelni kell. Németország olyan bizonyítékokat juttatott el a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a HSH nem képes visszafizetni [2,5-10] milliárd eurót, ezért Németország elutasítja a visszafizetést. Azonban még ha a HSH a várt veszteségek fedezése érdekében nem is tudja [2,5-10] milliárd euróval növelni az első veszteségrészletet, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja alapján a különbözetet egy későbbi szakaszban is vissza lehet követelni, például egy visszakövetelési rendelkezés révén, amely széles körű szerkezetátalakítási intézkedésekkel jár együtt.
(190)
Így az államnak fizetendő 400 bázispontos alapdíjon túl egy olyan visszakövetelési rendelkezést lehet bevezetni, amely a kifizetésnek a [kb. 220] bázispontos tőkeátvételi ellentételezést meghaladó részére vonatkozik. Ez az összeg ráadásul a garancia esetleges lehívásától függne, mivel az alapdíj - ahogyan az alábbi táblázatból is látható - változhat.
12. táblázat
Visszakövetelési (claw-back) fizetés az alapdíj és a pótlólagos visszafizetések útján
(millió EUR)
1. számú forgatókönyv
(a garancia lehívása nélkül: 0 EUR)
2. számú forgatókönyv
(5 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
3. számú forgatókönyv
(10 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
Alapdíj (a garancia ki nem fizetett névértékére 400 bp)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Ebből a tőkeátvétel ellentételezése ([kb. 220] bp a garancia ki nem fizetett névértékére)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Az alapdíjban foglalt pótlólagos visszafizetés
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
További szükséges visszafizetések
(…)
(…)
(…)
(191)
Az ellentételezés így az alapdíj formájában nem biztosítana kielégítő mértékű visszafizetést. A teljes összeg visszafizetése érdekében a HSH-nak a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, a 400 bázispontos alapdíj által nem fedezett különbözetet is meg kell fizetnie az állam részére. A különbözet forgatókönyvtől függően […] EUR és […] EUR között alakul.
(192)
Mivel Németországnak és a HSH-nak nem áll szándékában növelni a vonatkozó kifizetést, a támogatás a 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján nem minősülhet a belső piaccal összeegyeztethetőnek.
(193)
A Bizottság szerint a módosított szerkezetátalakítási tervből látható, hogy egy […] EUR és […] EUR közötti pótlólagos visszakövetelési fizetés nem lehetséges, mert ezzel a HSH életképessége kerülne veszélybe, a teljes összeg visszafizetése - a (91) preambulumbekezdés becslései alapján - felemésztené mindazt a nyereséget, amit a HSH a szerkezetátalakítás teljes időtartama alatt és azon túl kigazdálkodna.
(194)
A Bizottság mindazonáltal úgy gondolja, hogy egy olyan kiigazítást lehetővé tevő ellentételezési rendszer segítségével, amely kiigazítás mind az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel, mind pedig a Bizottságnak a visszafizetésekre és az ellentételezésekre vonatkozó döntési gyakorlatával összhangban van, biztosítani lehetne a támogatási intézkedésnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint megengedhető, hogy az eszközök átvételi értéke (garantált értéke) meghaladja a tényleges gazdasági értéküket, ha az intézkedés messzeható szerkezetátalakítással, valamint olyan feltételek bevezetésével jár együtt, amelyek egy későbbi szakaszban lehetővé teszik a pótlólagos támogatás visszafizettetését. A közlemény 41. pontja tehát bizonyos mozgásteret enged a részleges visszafizetési intézkedéseket illetően, ha az intézkedéseket a szerkezetátalakítással megfelelő módon kompenzálják.
(195)
A Bizottság úgy véli, hogy a jelen támogatási ügyben az intézkedések kombinációja révén lehetséges a részleges pótlólagos visszafizetés.
(196)
Így a Bizottság véleménye szerint először egyszerre és amennyire lehetséges (valamint a HSH hosszú távú életképességének veszélyeztetése nélkül) közvetlenül kell kifizetni az esetleges pótlólagos visszafizetési összegeket, továbbá ezt a kifizetést nem szabad a szükségesnél későbbre halasztani. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy az egyszeri kifizetés mennyiben lehetséges. A Bizottság, ahogyan az a (90) preambulumbekezdésben is szerepel, arra kérte a HSH-t, hogy a 2011. évre vonatkozó pénzügyi előrejelzéseiben tüntessen fel egy 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést. A (91) preambulumbekezdés pénzügyi előrejelzései alapján a HSH képes arra, hogy az állam számára egy 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést teljesítsen. Az összeg kifizetése a HSH teljes várt nyereségét felemésztené, és 2011-ben [150-200] millió EUR nettó veszteséget eredményezne. A veszteség azonban a következő években eltüntethető, és nem akadályozza meg a HSH-t abban, hogy a szerkezetátalakítás további éveiben kimutathatóan és folyamatosan nyereségre törekedjen (ami üzleti tevékenységeinek életképességét igazolja). Szükség van egy ilyen „sikermérlegre” ahhoz, hogy be lehessen bizonyítani a HSH életképességének helyreállítását és végső soron azt a képességét is, hogy újra befektetőkre tud szert tenni. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a HSH egyelőre legfeljebb 500 millió eurót képes részleges visszafizetés céljából teljesíteni.
(197)
A Bizottság szerint azonban az egy összegben visszafizetésre kerülő összeget nem készpénzben kellene visszafizetni az államnak. A HSH jelenlegi tőkehelyzetére tekintettel, ami eddig nem volt elegendő a befektetési ügyletekből eredő veszteségek fedezésére és a saját tőke alap növelésére, a Bizottság úgy vélekedik, hogy az 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést készpénz helyett részvények formájában lehetne teljesíteni. Mivel a HSH tevékenységeinek súlypontját továbbra is határozott ciklikussággal és magas volatilitással jellemezhető üzletágakra - amilyen például a hajófinanszírozás is, (lásd a (223)-(226) preambulumbekezdések) - fogja helyezni, tőkeszerkezetét feltétlenül meg kell erősíteni.
(198)
A fentiekben említett egyszeri kifizetés mellett a Bizottság szerint a HSH arra is képes, hogy a későbbiekben folyamatosan további visszafizetéseket teljesítsen. Az átvételi érték további kiigazítását az alapdíjon felüli és a szerkezetátalakítás teljes időszaka alatt fizetendő díjjal lehet megvalósítani. A (91) preambulumbekezdés pénzügyi előrejelzései alapján a Bizottság úgy véli, hogy ezt a kiegészítő díjat 385 bázispontban lehetne meghatározni anélkül, hogy a HSH életképességének helyreállítása veszélybe kerülne. A 385 bázispontos kiegészítő díjjal nem lépnék át a 4. számú táblázatban a szerkezetátalakítás teljes időszakára előírt 400 bázispontos alapdíj-kifizetéseket (66). A kiegészítő díj kifizetései következésképpen csak a 3. számú forgatókönyv szerinti 10 milliárd EUR összegre becsült lehívás esetén (lásd (90) preambulumbekezdés) haladnák meg a HSH 2012-2014 közötti időszakban várt nettó nyereségét. A Bizottság egyebekben megállapítja, hogy a HSH egy 3 milliárd EUR nagyságú összeget már felmondott a garanciából, ezért a 4. számú táblázat szerinti 3. számú forgatókönyv (a teljes, 10 milliárd eurós garanciaösszeg lehívása) bekövetkezése kizárható.
(199)
Ha ennél a kiegészítő díjnál többet fizetnének ki, fennállna annak a veszélye, hogy a HSH nem érné el a 10 %-os common equity hányadost. Ahogyan az a (223)-(226) preambulumbekezdésekben szerepel, és a (229)-(232) preambulumbekezdésekben részletezésre kerül, a HSH számára elengedhetetlen az olyan tőkésítés megvalósítása, amely pénzügyi eredményei konjunktúrafüggő ingadozásainak elhárítására képes pufferként szolgál annak érdekében, hogy a HSH életképességének helyreállítása semmikor ne kerüljön veszélybe. A 10 %-os common equity hányados megfelelő puffernek számít. Ha ez a hányados a kiegészítő díj miatt csökkenne, a díj kifizetését fel kell függeszteni arra az időre, amíg a HSH életképessége veszélyben van.
(200)
A fentiek alapján a Bizottság szerint a HSH éppenséggel további kifizetéseket is teljesíteni tudna a következő években anélkül, hogy ez életképességének helyreállítását gátolná.
(201)
A fentiekben említett okok miatt és a kockázati fedezet értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében a Bizottság egy olyan új ellentételezési mechanizmust ír elő, amely a 2009. június 2-án megkötött és a garanciakeret rendelkezésre bocsátásáról szóló szerződés (garanciát rendelkezésre bocsátó szerződés) rendelkezéseit az alábbiak szerint módosítja. Az ellentételezési mechanizmus a garanciát rendelkezésre bocsátó szerződésben előírt jelenlegi, a ki nem fizetett garancia névértékére járó évi 400 bázispontos alapdíjon alapul. Az alapdíj változatlan marad azzal a kivétellel, hogy a névérték, mint az alapdíj nagyságának meghatározási alapja a garancia lehívásával nem csökken. Ily módon a Bizottság nem ösztönöz a garancia igénybevételére. Az alapdíj mellett egy 385 bázispontos kiegészítő díjat, valamint egy 500 millió EUR összegű, törzsrészvények formájában történő egyszeri kifizetést (egyszeri kifizetés vagy részvények formájában történő egyszeri kifizetés) irányoz elő a Bizottság. E követelmények végrehajtása érdekében a (201)-(208) preambulumbekezdésekben meghatározottak szerint kell módosítani az eredeti, garanciát rendelkezésre bocsátó szerződést.
(202)
A kiegészítő díjat először is bele kell foglalni a szerződésbe. A kiegészítő díj meghatározási alapjának az alapdíj esetében alkalmazott meghatározási alaphoz kell hasonlítania, és a garancia névértékéből kell összetevődnie oly módon, hogy a névértékből le kell vonni az esetleges részleges felmondásokat, míg az esetleges garancialehívásokat bele kell számítani. A kiegészítő díj meghatározási alapjának függenie kell attól, hogy a HSH a garanciából mekkora összeget mond fel, ugyanakkor a felmondás időpontjának nincs jelentősége. A HSH életképessége csak abban a mértékben érintett, amekkora mértékben a HSH a garanciát igénybe veszi. A garancia részleges felmondása esetén ezért visszafizetik a HSH-nak a felmondott garancia-részösszeggel megegyező összegű és már kifizetett kiegészítő díjakat. Ezen eredmény elérése érdekében - akkor is, ha mindkét díjat a szerződésben meghatározott garanciaösszeg alapján kell kiszámítani, levonva ebből az összegből a felmondásokat, de beleszámítva a lehívásokat - az alapdíjat évente a ki nem fizetett garanciaösszegre kell fizetni, míg a kiegészítő díjat egy számlára kell befizetni. A kiegészítő díjnak a HSH Finanzfonds AöR számára történő kifizetésére csak akkor kerül sor, ha a garanciát igénybe veszik. Ennek megfelelően a garancia részleges felmondása esetén a felmondott garanciarészösszeggel megegyező összegű és már befizetett kiegészítő díjakat vissza kell fizetni a HSH-nak.
(203)
Annak érdekében, hogy a felmondások ne menjenek az életképesség rovására, a garancia részleges felmondásaira csak akkor kerülhet sor, ha a HSH common equity hányadosa ezáltal 2011. december 31-én nem esik [8,5-9,5] % alá, 2012. december 31-én [9-10] % alá, 2013. december 31-én [9,5-10,5] % alá, illetve 2014. december 31-én [10-11] % alá. A részleges felmondásra ezenkívül akkor sem kerülhet sor, ha bár a részleges felmondás időpontjában a fentiekben meghatározott hányadosok teljesülnek, azonban ez a következő évekre vonatkozó konzervatív tervezés esetén már nem így lenne.
(204)
A kiegészítő díjat 2009. március 31-ére visszamenő hatállyal kell beszedni, és nem teljes üzleti évek esetén időarányosan kell kiszámítani. A kiegészítő díjat az alapdíjjal együtt kell fizetni addig, amíg a HSH common equity hányadosa minimum 10 % (minimális common equity hányados).
(205)
A visszakövetelési mechanizmusnak egy pótteljesítési nyilatkozatot is tartalmaznia kell annak érdekében, hogy a kiegészítő díj fizetése ne veszélyeztesse a HSH életképességét. A pótteljesítési nyilatkozat érvényességi ideje [2030-2040.] december 31-ig terjedne. Ha a HSH common equity hányadosa a fizetendő kiegészítő díjak miatt a minimális common equity hányados alá esne, a kifizetést pótteljesítési nyilatkozat biztosítása ellenében egy későbbi időpontra halasztják. Ha a common equity hányados meghaladja a minimális common equity hányadost, a pótteljesítési nyilatkozatot a minimális common equity hányadosig terjedő mértékben visszafizetik. E mechanizmus révén a HSH megfelelően rugalmas lehet, ugyanakkor a mechanizmus azt is biztosítja, hogy a visszafizetésre rögtön sor kerül, amint a HSH újra fizetni tud.
(206)
A kiegészítő díj iránti elhalasztott igény a pótteljesítési nyilatkozat érvényességi ideje alatt teljes mértékben feléled. A kiegészítő díjat legfeljebb [2015-2025.] december 31-ig kell fizetni. Ettől eltérően az alapdíjat és a kiegészítő díjat legfeljebb addig az időpontig kell fizetni, amikor a garancia részleges felmondásaiból és igénybevételéből származó összeg eléri a 10 milliárd eurót.
(207)
Másodszor, a HSH Finanzfonds AöR-t és a HSH-t kötelezni kell a 2009. június 2-án megkötött garanciát rendelkezésre bocsátó szerződés oly módon történő módosítására, amely megalapozza a HSH Finanzfonds AöR-nek a HSH-val szembeni igényét az 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetésre. Annak érdekében, hogy a HSH elkerülje saját tőke arányának további csökkenését, a HSH-nak ezt az igényt törzsrészvények kiadása útján kell teljesítenie, amelyre tőkeemelés során kerülhet sor. A kibocsátási árat a HSH-nak a tőkeemelésről rendelkező közgyűlési határozat meghozatalának napján érvényes értéke, valamint az egyszeri kifizetés iránti igény nettó értéke alapján kell kiszámítani. A HSH-nak az igény nettó értékének megfelelő összegben kell kiadnia részvényeket közvetlenül a HSH Finanzfonds AöR (és így közvetve az állami tulajdonosok) számára.
(208)
A tőkeemelésre vagy rendes természetbeni tőkeemelés útján kerülhet sor a kisebbségi részvényesek elővásárlási jogának kizárásával vagy pedig vegyes, természetbeni és készpénzzel történő tőkeemelés útján a részvényeseknek - kivéve a HSH Finanzfonds AöR-t - a készpénzben meghatározott részre biztosított elővásárlási jogával. A HSH Finanzfonds AöR és a HSH választhatja meg a tőkeemelésnek azt a formáját, amelyik a gyorsabb végrehajtást és a cégjegyzékbe való gyorsabb bejegyzést biztosítja.
(209)
Ha sor kerül a garanciát rendelkezésre bocsátó szerződés módosítására, a kiegészítő díj abszolút összege a HSH Finanzfonds AöR által ténylegesen fedezett veszteségek nagyságának megfelelően változik (azaz minél nagyobb a HSH Finanzfonds AöR által fedezett veszteség, annál magasabb a visszafizetés összege). Az alábbi táblázat foglalja össze azokat a visszafizetéseket, amelyek a Bizottság fentiekben meghatározott két feltétele esetén a (46) preambulumbekezdésben részletezett három forgatókönyv során keletkeznek.
13. táblázat
Visszakövetelés alapdíj, egyszeri kifizetés és kiegészítő díj révén
(millió EUR)
1. számú forgatókönyv
(a garancia lehívása nélkül: 0 EUR)
2. számú forgatókönyv
(5 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
3. számú forgatókönyv
(10 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
Alapdíj (a garancia ki nem fizetett névértékére 400 bp)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Ebből a tőkeátvétel ellentételezése ([kb. 220] bp a garancia ki nem fizetett névértékére)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Az alapdíjban foglalt pótlólagos visszafizetés
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Kiegészítő díj (385 bp az utoljára lehívott garanciaösszegre)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Egyszeri kifizetés részvények formájában
500
500
500
Teljesített összes visszakövetelés
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
További szükséges visszafizetések
(…)
(…)
(…)
(210)
A Bizottság elismeri, hogy az ellentételezési mechanizmus kiegészítő követelményei ellenére is csak a tényleges gazdasági érték és a garantált érték közötti összesen [2,5-10] eurót kitevő különbözet részleges visszafizetésére kerül sor a 13. számú táblázat három forgatókönyve esetén (ez az első forgatókönyvnél […] EUR, a második forgatókönyvnél […] EUR és a harmadik forgatókönyvnél […] EUR).
(211)
A Bizottság a szóban forgó kockázati fedezetet (ideértve az ellentételezésre vonatkozó kiegészítő követelményeket is) összehasonlította a más bankok számára engedélyezett eszközátvételi intézkedésekkel. Utal ezenkívül arra is, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja bizonyos mozgásteret enged azon eszközátvételi intézkedések értékelésénél, amelyek esetében nem tudnak megfelelő ellentételezést fizetni, ha a szóban forgó intézkedést mélyreható szerkezetátalakítás és/vagy egy visszakövetelési mechanizmus támasztja alá. A Bizottság arra is hivatkozik, hogy döntési gyakorlata során engedélyezett már olyan intézkedéseket, amelyeknél a visszafizetés teljes mértékben megvalósult (például az ING (67) vagy az LBBW (68) esetén), és olyanokat is, amelyek esetében nem került sor visszafizetésre, azonban igen széles körű szerkezetátalakítást hajtottak végre (például a Parex Banka esetében (69)).
(212)
A kockázati fedezet részleges visszafizetéssel és széles körű szerkezetátalakítással számol, így teljesíti az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerinti feltételeket, és az olyan intézkedések közé tartozik, amelyeket döntési gyakorlata során a Bizottság már engedélyezett. A HSH garancia ellentételezési mechanizmusa ráadásul minden lehetséges forgatókönyv esetén részleges visszafizetést tesz lehetővé. Ha például a 3. számú forgatókönyv szerint a garancia teljes összegét igénybe vennék, a megfelelő részleges visszafizetés a szükséges visszakövetelés […] %-át tenné ki. Ezzel egyidejűleg, ahogyan az a (266)-(270) preambulumbekezdésekben bemutatásra kerül, a HSH szerkezetátalakítása a mérlegfőösszeg 61 %-os csökkenését eredményezi. A jelenlegi széles körű szerkezetátalakítást figyelembe véve a részleges visszafizetés összhangban van a Bizottság döntési gyakorlatával. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy az eszközátvételi intézkedések az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összeegyeztethetőnek minősíthetőek, amennyiben teljesülnek a fentiekben említett és a II. mellékletben részletesebben meghatározott követelmények.
9.2.2.7. Következtetés
(213)
A fenti okok alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a kockázati fedezettel kapcsolatos versenyjogi szempontú kételyeit nem oszlatták el Németország és a többi érdekelt fél észrevételei. Úgy gondolja, hogy a jelen határozat 9.2.2. szakaszában vizsgált szempontok alapján a kockázati fedezet nincs összhangban az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel, azonban a II. számú mellékletben felsorolt követelmények teljesítése esetén összeegyeztethető lehet a belső piaccal.
9.2.3. A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
9.2.3.1. A szükséges szerkezetátalakítás mértéke
(214)
A szerkezetátalakítási közlemény azokat a támogatási szabályokat határozza meg, amelyeket a pénzintézetek szerkezetátalakítására kell alkalmazni azon intézkedésekkel kapcsolatban, amelyeket 2010. december 31-ig bezárólag jelentettek be a Bizottságnál. A HSH módosított szerkezetátalakítási tervét ezért e közlemény alapján kell vizsgálni. Ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a pénzintézetek jelenlegi pénzügyi válságban elvégzett szerkezetátalakításának a szerkezetátalakítási közlemény alapján biztosítania kell, hogy
a)
helyreálljon a HSH hosszú távú életképessége;
b)
a kedvezményezett elegendő saját hozzájárulást teljesítsen (tehermegosztás), és
c)
kielégítő intézkedéseket hozzanak a versenytorzulások korlátozására.
(215)
A pénzügyi válság során kialakult döntési gyakorlatával összhangban a szerkezetátalakítási rendelkezések vizsgálatakor a Bizottság nem adja hozzá a likviditási garanciák összegét a támogatási összeghez.
9.2.3.2. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(216)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a HSH képes helyreállítani hosszú távú életképességét. Ezeket a kétségeket megerősítette az életképességre irányuló azon átfogó vizsgálat is, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadását követően végeztek el.
(217)
Az eljárás megindításáról szóló határozat három olyan fontos gyenge pontot állapított meg, amelyek valószínűleg veszélyeztetik a HSH hosszú távú életképességét, és amelyeket az eredeti szerkezetátalakítási tervben nem vettek megfelelően figyelembe: a) a HSH függősége a pénz- és tőkepiactól, b) a változékony és ciklikus tevékenységektől való függősége és c) tőkepiaci tevékenységeinek nagy terjedelme a banki tevékenységeihez képest. Ezenkívül kétségek merültek fel a növekedési ráták és egyéb, az eredeti szerkezetátalakítási tervhez alapul vett előrejelzések megbízhatóságát illetően is.
(218)
A vizsgálat a HSH finanszírozási helyzetét illetően az alábbiakat tárta fel: a) gyenge finanszírozási szerkezet, amely korlátolt forrásokkal rendelkezik a hosszú távú és stabil finanszírozáshoz, különösen azért, mert a „grandfathering-klauzula” alapján kibocsátott államilag garantált kötvények egymás után válnak esedékessé, és refinanszírozni kell őket, b) a takarékpénztáraktól mint előnyben részesített finanszírozási forrásoktól való nagyfokú függőség és c) az USD-ben denominált finanszírozások hiánya.
(219)
Az eljárás megindításáról (70) szóló határozat kiemelte, hogy a HSH-nak 2014-ben [60-110] milliárd eurót kell refinanszíroznia a pénz- és tőkepiacon, ezzel egyidejűleg a Bizottság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a HSH erre képes lesz-e. A Bizottság egy körülbelül [15-30] milliárd EUR nagyságú rést állapított meg, amelynek a befedésére a HSH nem tervezett be, és nem jelölt ki konkrét finanszírozási forrásokat. Ahogyan az az (54) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a HSH finanszírozási terve egy 48 milliárd eurós rést mutatott ki, amely a saját tőkére és a derivatívákra vonatkozó becslések alapján a korábbi adatokkal összhangban kiigazítható, és [15-30] milliárd EUR nagyságú nem fedezett finanszírozási szükségletként tüntethető fel. A mérlegfőösszegnek a konszern szintjén 34 milliárd euróval, azaz 120 milliárd euróra való, 2014 végéig megvalósuló csökkentésével (az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő 150 milliárd euróhoz képest) csökken a finanszírozási szükséglet a pénz- és tőkepiacon, valamint enyhül a HSH finanszírozási helyzetére gyakorolt nyomás is. Ily módon eltűnik az a finanszírozási rés, amelyre a HSH nem irányzott elő konkrét finanszírozási forrásokat. A HSH azt is igazolta, hogy a tervezett maradványra vonatkozó becslései az ebből a forrásból származó jelenlegi és korábbi finanszírozási szinthez képest konzervatív módon kerültek meghatározásra. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a [15-25] milliárd eurós finanszírozási szükségletet, amelynek a fedezésére nem irányoztak elő konkrét finanszírozási forrásokat, a HSH finanszírozási költségeire gyakorolt negatív hatások nélkül saját tőkével, többlet betétekkel, valamint rövid távú finanszírozással (fedezett és fedezet nélküli finanszírozásokkal) fedezni lehet. A HSH-nak így nem kell új finanszírozási források után néznie, és 2014-ig teljes finanszírozási szükséglete vonatkozásában rögzített és létező forrásokra támaszkodhat.
(220)
A takarékpénztáraktól, mint előnyben részesített finanszírozási forrásoktól (lásd (95) preambulumbekezdés) való függőséggel kapcsolatban a Bizottság rögzíti, hogy a HSH kockázati profiljának a csökkenésével visszaesik a takarékpénztárak más forrásokhoz viszonyított jelentősége is. A módosított szerkezetátalakítási tervben előirányzott további mérlegfőösszeg-csökkentés (az eredeti szerkezetátalakítási tervhez képest 30 milliárd euróval, lásd (51) preambulumbekezdés) jelentősen csökkenteni fogja az új finanszírozási szükségletet és a finanszírozási rést. A szerkezetátalakítási szakasz végére a tervezett finanszírozási kombinációval (lásd 7. számú táblázat és (93) preambulumbekezdés) csökkenni fog a HSH-nak a rövid távú fedezetlen finanszírozásoktól való függősége, és így kevésbé veszélyeztetik a likviditási válságok. A HSH ezenkívül arányosan nagyobb mértékben alapítja majd a finanszírozását olyan fedezett kötvényekre, amelyek Németországban szigorú kiadási követelményeknek felelnek meg, és stabil, valamint viszonylag olcsó finanszírozási forrásnak számítanak.
(221)
A HSH USD-ben denominált finanszírozásainak hiánya egy további jelentős gyenge pontot jelent a HSH üzleti profiljában. 2010 végén a HSH összes eszközének mintegy [20-30] %-a volt USD-ben denominálva, ez [50-70] milliárd USD-nek felel meg, amelyből csak [15-20] milliárd USD-t ([20-25] %-ot) finanszíroztak közvetlenül USD-ben. A rést deviza-swapügyletekkel töltik ki, amelyeket rendszeresen meghosszabbítanak. Az EUR/USD-devizaswapoknak a pénzügyi válság kitörése óta tartó folyamatos terjedése miatt ez a finanszírozási stratégia körülbelül plusz [20-30] bázispontba kerül egy USD-ben denominált finanszírozási stratégiához képest. Ez a stratégia ráadásul számos kockázatot rejt. Ezen kockázatok közé az alábbiak tartoznak: a) az USD-eszközökből származó tényleges és várt cash flow-k közötti valószínű diszkrepanciákból adódó potenciális extra költségek, b) a rövid távú likviditási pozíciók magasabb volatilitása a swappozíciókkal (71) kapcsolatos pótfedezeti felhívás kötelezettsége miatt és c) a másik fél nemteljesítésének kockázatával szembeni erőteljesebb kitettség amiatt, mert a swapokat tőzsdén kívül intézik, és a HSH ezekért a tranzakciókért a másik fél nemteljesítésének kockázatát teljes mértékben viseli. Tekintettel azonban arra, hogy a HSH kockázati profiljának csökkentésére főként azokban a szegmensekben kerül sor, amelyekben USD-ben denominált eszközök keletkeznek (pl. repülőgép- és hajófinanszírozás, valamint külföldi ingatlanok finanszírozása), ez jelentősen hozzájárul az USD-ben való finanszírozási szükséglet csökkentéséhez. A HSH kötelezettséget vállalt arra is, hogy a fő bank USD-üzletének részesedését, amelynek a refinanszírozása USD-finanszírozással történik, 2014 végéig legalább […] %-ra növeli.
(222)
Összefoglalva megállapítható, hogy a Bizottság kételyeit a javasolt intézkedések eloszlatták. Az intézkedések célja annak biztosítása, hogy a HSH jó úton halad egy fenntarthatóbb és stabilabb finanszírozási kombináció kifejlesztése felé a volumen, a lejáratok, a prioritások, a biztonság és a valuták tekintetében. Az arra irányuló kötelezettség, hogy 2012 végéig és így a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által az erre megszabott határidő lejárta előtt egy […] nettó stabil finanszírozási rátát (Net Stable Funding Ratio) és likviditás fedezeti mutatót (Liquidity Coverage Ratio) kell elérnie, lehetővé teszi a HSH által az ezen a területen megtett lépések ellenőrzését, és hozzájárulhat ahhoz, hogy a HSH tovább javítsa finanszírozásának minőségét és stabilitását, és elegendő többlet likviditással rendelkezzen a stresszhelyzetekre.
(223)
Az eljárás megindításáról (72) szóló határozat vitatta, hogy a HSH biztosítani tudja hosszú távú életképességét azáltal, hogy a ciklikus és volatilis tevékenységi szegmensek (73) kiterjesztésére összpontosít. A részletes, életképességre irányuló vizsgálat megerősítette ezeket a kételyeket, mert megállapította, hogy a HSH nettó kamatbevételeinek növekvő hányadára kíván volatilis és ciklikus tevékenységek révén szert tenni (74). Különösen problematikusnak minősítette a vizsgálat a hajó- és repülőgép-finanszírozás viszonylag jelentős szerepét. A módosított szerkezetátalakítási terv azonban megfelelően figyelembe veszi az eszközök ciklikus jellegének szempontját, és ezzel egyidejűleg megőrzi a hajózás üzletágban a HSH-franchise-t.
(224)
Az eszközök [30-35] milliárd eurót kitevő (2014-ben 82 milliárd euróra való) további leépítését teljes mértékben a fő banknál és különösen a ciklikus és volatilis tevékenységeknél hajtják végre. A HSH felhagy repülőgép-finanszírozási tevékenységeivel. A repülőgép-finanszírozás terén meglévő [3-8] milliárd EUR értékű eszközöket [2011-2012] végéig átruházzák a szerkezetátalakítási részlegre, és felszámolják őket. A HSH kötelezettséget vállal arra, hogy ezen a területen nem köt új ügyleteket, ezenkívül vállalta azt is, hogy a hajózási üzletágban a fő banknál lévő összes eszközét 2014 végéig 15 milliárd euróra csökkenti. Ezt úgy kívánja megvalósítani, hogy további [0,5-2] milliárd eurót ruház át [2011-2012] végéig a szerkezetátalakítási részlegre, és korlátozza az új ügyletek volumenét. A hajó- és repülőgép-finanszírozási területen az eszközök összértéke 15 milliárd EUR a 2008. évi [25-30] milliárd eurót kitevő értékhez képest.
(225)
Ezenkívül az ingatlanokkal foglalkozó üzletágban az összes eszközt 2014 végéig 13 milliárd euróra csökkentik, mivel megszüntetik a német vállalati ügyfelek számára biztosított új nemzetközi ingatlanüzletet, a másik új üzletet pedig korlátozzák. A vállalati banki tevékenységet 2014-ig jelentősen korlátozzák azáltal, hogy kevesebb új ügyletet kötnek.
(226)
A csökkentés a HSH kockázatkezelési eljárásának javulásával jár együtt. A HSH különösen azon munkálkodik, hogy mindenekelőtt a hajózási üzletágban korlátozza a jelentős egyedi kockázatokat, emellett kötelezettséget vállalt arra, hogy a meglévő jelentős egyedi kockázatokat […] millió euróra csökkenti, az új egyedi kockázatokra pedig maximum […] millió eurós korlátot határoz meg.
(227)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeinek adott hangot a HSH tőkepiaci ügyleteinek terjedelmét illetően, amit a regionális tevékenységek irányába történő új orientáció ellenére továbbra is aránytalanul nagynak tartott. Különösen a saját számlás kereskedés járult hozzá a HSH nehézségeihez.
(228)
A mérlegfőösszeg csökkentése a HSH tőkepiaci tevékenységeinek jelentős mértékű csökkenését fogja eredményezni. A tőkepiaci tevékenységeket 2014-ig a fő banknál lévő eszközökben [25-35] milliárd euróra csökkentik, ehhez képest 2008-ban 98,8 milliárd eurót tettek ki ezek a tevékenységek. Németország arra is ígéretet tett, hogy a HSH nem folytat majd saját számlás kereskedést. Csak olyan mértékben foglalkozik majd kereskedelmi tevékenységekkel, ami az ügyfelek megbízásainak teljesítéséhez, az ügyfélkör fedezeti ügyleteinek céljából, illetve a treasury területén a likviditás kezeléséhez, valamint a mérlegfőösszeg kezeléséhez (minden esetben egy maximális kockáztatott értékkel (value-at-risk,VaR) mért értékhatárig) szükséges. Az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyeket így ezek az intézkedések eloszlatták.
(229)
A HSH gyenge tőkeszerkezete további lehetséges akadálya lehet hosszú távú életképességének. Különösen az alábbi pontokra figyelemmel volt kérdéses, hogy megfelelő lehet-e az eredeti szerkezetátalakítási tervben előirányzott és a szerkezetátalakítás végéig elvárt alacsony tőkehelyzet ([körülbelül 9] %-os Tier 1 mutató): a) a HSH üzleti profiljának ciklikus és volatilis jellege, ami további tőkepuffert tesz szükségessé a visszatérő, megnövekedett és egymással összefüggő veszteségek elhárítása érdekében, b) a pénzügyi válságnak a HSH tőkéjére gyakorolt hatásai (75) és c) az új Bázel III. szabályok bevezetése, amelyek miatt jelentősen megemelkedik a bankfelügyeletileg megkövetelt új tőkeminimum (76). Feltehető ezenkívül, hogy a piaci résztvevők és különösen azok az intézetek, amelyek valószínűleg fedezetlen pénzügyi forrásokat nyújtanak a pénz- és tőkepiacon, magasabb tőkemutatókkal számolnak.
(230)
A HSH kockázati profiljának további csökkenése, a nyereségek visszatartása, valamint 2013-ban az 500 millió eurós tőkeemelés jelentősen javítani fogják a HSH tőkehelyzetét. 2014 végén common equity hányadosa 10 % felett, Tier 1 mutatója pedig 12 % felett lehet. Ezek a számok állnak szemben az eredeti szerkezetátalakítási tervben előirányzott [körülbelül 7] %-os, illetve [körülbelül 9] %-os hányadosokkal, amelyek inkább a bankokra előírt új tőkeszabályoknak felelnek meg. Bár a javulások egy része a kockázattal súlyozott eszközök még mindig jelentős csökkenésével van összefüggésben, aminek a kockázati fedezet az oka, a tőkeszerkezet azonban minden esetben javulást mutatna. A javulást a HSH-mérleg kockázati profiljának csökkenésével és különösen a ciklikus eszközökben való részesedések csökkenésével összefüggésben kell nézni.
(231)
A kockázati fedezet ellentételezésének, valamint a visszafizetésnek a belső piaccal való összeegyeztethetősége érdekében előírt egyik bizottsági követelmény úgy szólt, hogy a HSH nem mondhatja fel a kockázati fedezetet, ha ez azzal járna, hogy a szerkezetátalakítás ideje alatt common equity hányadosa a rögzített értékek alá csökken és különösen 2014. december 31-én 10 % alá esik (lásd (203) preambulumbekezdés). Ily módon biztosítják, hogy a HSH a szerkezetátalakítás ideje alatt megfelelő tőkehelyzetet tudjon fenntartani, még akkor is, ha a gazdasági helyzet megromlik. Ennek a mechanizmusnak hozzá kellene járulnia ahhoz is, hogy a HSH visszaszerezze a piacon üzleti partnereinek bizalmát. A HSH módosított szerkezetátalakítási terve azzal számol, hogy a HSH [2014-2016]-ig teljesen kiszáll a garanciából, ebben az esetben a common equity hányados [ 10] % körül alakulhatna.
(232)
Összefoglalásképpen megállapítható, hogy a javasolt intézkedések révén a HSH tőkehelyzete oly módon javul, hogy közben megegyezik az új nemzetközi normákkal is. A jobb tőkemutatók és a stresszel szembeni erősebb ellenállás középtávon pozitívan hat ki a HSH finanszírozási költségeire.
(233)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban ((60) és (63) preambulumbekezdések) a Bizottság vitatta azon előrejelzések egy részének a megbízhatóságát, amelyeket a HSH a tervezés során felhasznált. Elsősorban az alábbiakra vonatkozó előrejelzéseket kérdőjelezte meg: a) a legfontosabb üzleti szegmensek növekedése, b) a nem kamatbevételekből származó bevételek növekedése, c) a legfontosabb üzleti szegmensek árrései és d) a kockázati tartalék növekedése.
(234)
A Bizottság elsősorban a hajózási és szállítási szegmensekre, valamint a vállalati ügyfelekkel foglalkozó szegmensre vonatkozó növekedési előrejelzéseket találta túlságosan optimistának, ezért kétségbe vonta, hogy a HSH el tudja érni a tervezett összbevételeket. A módosított szerkezetátalakítási terv viszont megfelelőbb növekedési előrejelzésekre támaszkodik a hajózási és a vállalati ügyfelekkel foglalkozó szegmensekben (lásd 5. számú táblázat). Tekintettel arra, hogy a HSH ki fog szállni a repülőgép-finanszírozási üzletből, az erre a szegmensre vonatkozó növekedési előrejelzéseknek már nincs jelentőségük. Ahogyan az 5. és 6. számú táblázatban is szerepel, a hajózási és a vállalati ügyfelekkel foglalkozó szegmensekre meghatározott növekedési mutatók sokkal alacsonyabbak, mint azok, amelyeket a 2009. szeptember 1-jei eredeti szerkezetátalakítási tervben használtak. Ezek megfelelnek annak az abszolút üzleti volumennek is, amelyet a HSH a piaci részesedésére és a teljes piaci volumenére figyelemmel ezekben az ágazatokban valószínűbben elérhet.
(235)
A HSH felülvizsgálta a nem kamatbevételekből származó bevételek növekedésére vonatkozó becsléseit is. Azt feltételezi, hogy a nem kamatbevételekből származó bevételek a 2010-2014 közötti időszakban a fő bank nettó kamatbevételeinek átlagosan mintegy [7-12] %-át fogják kitenni. Tekintetbe véve azt, hogy a HSH javítani kívánja termékeinek keresztértékesítését a pénzpiaci szegmensei és más tevékenységi területei között, ez a cél megvalósíthatónak tűnik.
(236)
Az eljárás megindításáról szóló határozat kétségbe vonta az eredeti szerkezetátalakítási tervben meghatározott, árrésre vonatkozó előrejelzéseket. Az új haszonkulcsok 2010 végén tényleg magasabbak lettek, mint azt eredetileg feltételezték, a tervezési előrejelzések így ennek megfelelően kiigazításra kerültek.
(237)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a HSH képes lesz újabb állami támogatások igénybevétele nélkül túlélni a következő recessziót, és ezzel kétségbe vonta hosszú távú életképességét is. A kételyekre az alábbi gyengeségek szolgáltattak alapot: a) törékeny finanszírozási szerkezet és egy küszöbön álló nagy finanszírozási rés, valamint az USD-ben denominált finanszírozások krónikusan szűkös volta, b) a ciklikus és volatilis tevékenységekre helyezett hangsúly, amely tevékenységek valószínűleg visszatérő, magas és egymással összefüggő veszteségeket eredményeznek és c) túl alacsony tőkehelyzet ahhoz, hogy az ilyen veszteségeket el tudja nyelni. A módosított szerkezetátalakítási tervben meghatározott kiegészítő intézkedési javaslatok azonban alkalmasak a Bizottság kételyeinek eloszlatására. A módosított szerkezetátalakítási terv valósághűbb és ésszerűbb becslésekre támaszkodik, és ezért megbízhatóbb képet mutat a HSH életképességéről. Ez egy olyan bank képe, amely a szerkezetátalakítás végén elegendő tőkével fog rendelkezni, tranzakcióinak kisebb része irányul erősen ciklikus szegmensekre, és stabilizált, de még mindig nehéz finanszírozási szerkezetet mutat, emellett az ellenőrzésre szolgáló eszközök (a nettó stabil finanszírozási ráta és az USD-ben denominált finanszírozások hányada) ahhoz kell, hogy hozzájáruljanak, hogy a HSH középtávon folyamatos javulásra koncentráljon ezen a területen. A HSH-nak ezért csak tőkealappal és megfelelő finanszírozási szerkezettel kell rendelkeznie ahhoz, hogy állami támogatások igénybevétele nélkül túl tudjon élni egy recessziót. A HSH összesített jövedelmezőségét illetően a módosított szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítás folyamán a HSH saját tőke hozama 2014-ben eléri az [5-10] %-ot (77). Abszolút számokban ez a százalékos arány alacsony, de a HSH jelentősen alacsonyabb kockázati profilja miatt stabilabb is. Jelentős javulásnak kell ezért tekinteni azokhoz a százalékos arányokhoz képest, amelyeket a válságot megelőző tíz évben rögzítettek.
9.2.3.3. A kisebbségi részvényesek saját hozzájárulása és a tehermegosztásba való bevonása
(238)
A szerkezetátalakítási közlemény alapján a versenytorzulások korlátozása és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölése érdekében a) a szerkezetátalakítási költségeket és ezzel egyidejűleg b) a támogatási összeget korlátozni kell, ezenkívül szükség van egy jelentős saját hozzájárulásra is. A támogatásnak a szükséges minimumra korlátozása érdekében a közlemény alapján a bankoknak a szerkezetátalakítás finanszírozásához először a saját forrásaikat kell felhasználniuk. A szerkezetátalakításhoz kapcsolódó költségeket nemcsak az államnak, hanem a HSH befektetőinek is viselniük kell, akiknek a körébe a részvényesek és az alárendelt kötvények tulajdonosai tartoznak.
9.2.3.3.1. Saját hozzájárulás, tehermegosztás és a támogatásnak a szükséges minimumra korlátozása
(239)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében a Bizottság leszögezte, hogy a javasolt eladások formájában megvalósítandó saját hozzájárulás nagysága nem kerül megfelelően kifejtésre. Németország ígéretet tett arra, hogy a HSH a szerkezetátalakítás végéig [100-120] leányvállalatát el fogja adni. A HSH a [100-120] leányvállalatból már [30-40] leányvállalatot eladott, és arra számít, hogy az összes eladás legkésőbb […]-ig lezárul. Az elérni kívánt bevételeket és nyereségeket a szerkezetátalakítási költségek fedezésére használják fel. A II. melléklet sorolja fel az értékesítendő pénzügyi részesedéseket, amelyek közé tartoznak a HSH legnagyobb leányvállalatai, a HSH Real estate AG, a […], a DekaBank és a […].
(240)
Németország arra is ígéretet tett, hogy a HSH 2014. december 31-ig nem hajt végre felvásárlásokat.
(241)
A Bizottság úgy véli, hogy a (239) és (240) preambulumbekezdésekben szereplő, a saját hozzájárulásra vonatkozó intézkedések nem biztosítják azt, hogy a HSH a jelenlegi pénzügyi körülmények között a lehető legnagyobb saját hozzájárulást nyújtja a szerkezetátalakítási költségekhez. A szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjával összhangban a Bizottság különösen úgy vélekedik, hogy szerkezetátalakítás esetén alapvetően nem összeegyeztethető a támogatás szükséges minimumra való korlátozásának céljával az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket. Elsősorban a saját tőke összetevőkkel rendelkező pénzeszközöknek kell részt vállalniuk a keletkezett veszteségekből.
(242)
Mivel Németországnak nem áll szándékában a saját hozzájárulás kapcsán további intézkedéseket javasolni, a támogatás a 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján nem minősülhet a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Ilyen intézkedéseket azonban elő lehet írni.
(243)
A Bizottság ezért előírja a HSH-nak, hogy a szerkezetátalakítás idején nem teljesíthet kifizetéseket a nyereségtől függő sajáttőke-eszközökre (így a hibrid pénzeszközökre és az élvezeti jegyekre), kivéve, ha a kifizetések szerződés vagy törvény alapján járnak. A Bizottság szerint az osztalékfizetési tilalommal együtt jár az is, hogy ezek az eszközök a veszteségekből is részt vállalnak, ha a HSH mérlege a tartalékok feloldása nélkül veszteséget mutatna. Az előző évek veszteségeinek továbbvitelében való részvételre azonban nem kerülhetne sor.
(244)
Annak biztosítása érdekében, hogy a szerkezetátalakítás idején a banktulajdonosok a lehető legnagyobb mértékben vegyenek részt a megfelelő tőkealap helyreállításában (lásd (229)-(231) preambulumbekezdés), a Bizottság a szerkezetátalakítás idején teljesített osztalékfizetéseket is a támogatás szükséges minimumra való korlátozását előíró alapelv megsértésének tekintené. A Bizottság ezért azon az állásponton van, hogy a HSH a 2014. üzleti év végével bezárólag ne fizessen osztalékot.
9.2.3.3.2. A kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonása
(245)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban ((66)-(72) preambulumbekezdések) a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a HSH 2009. májusi feltőkésítésében részt nem vevő kisebbségi részvényesek részesedései nem hígultak fel megfelelő mértékben. Az eredeti szerkezetátalakítási terv nem irányzott elő olyan megfelelő tehermegosztást, ami alapján a HSH-nak nyújtott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőként lehetett volna értékelni. A Bizottság azt a kérdést is felvetette, hogy vajon a kisebbségi részvényesek esetleg maguk is előnyben részesültek-e az állami támogatás révén azáltal, hogy különösen magas részesedéseket őriztek meg a HSH-ban. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés a kisebbségi részvényeseknek nyújtott potenciális közvetett támogatásnak minősül, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal, ha nem hoznak létre a megfelelő tehermegosztás biztosítására szolgáló mechanizmusokat (az eljárás megindításáról szóló határozat (73) preambulumbekezdése).
(246)
A Bizottság először is megállapítja, hogy a takarékpénztár-szövetségek észrevételétől eltérően eddig semmilyen, feltőkésítéssel kapcsolatos támogatási ügyben sem vizsgálta a közvetett támogatások másodlagos hatásait (lásd (130) preambulumbekezdés), a közvetett támogatásokat sokkal inkább a támogatási intézkedések széles skálájával összefüggésben vizsgálta számos határozat fényében (78).
(247)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat alapján az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése az állami beavatkozásokat nem azok okaira vagy céljaira tekintettel különbözteti meg, hanem a hatásaik alapján határozza meg őket (79). A kisebbségi részvényesek közvetett előnye abból adódott, hogy az állami tulajdonosok lemondtak a HSH-ban való újabb részesedésről, amelyet abban az esetben szereztek volna, ha az új részvények ára megfelelő módon került volna meghatározásra. Okozati összefüggés áll fenn a HSH-nak állami forrásokból nyújtott támogatások és a kisebbségi részvényesek számára biztosított előny között.
(248)
A Bizottság nem ért egyet azzal a véleménnyel sem, miszerint a kisebbségi részvényeseknek biztosított előny azért nem az államtól származik, mert a feltőkésítésről, valamint a részvények számáról és áráról a részvényesek közgyűlése döntött (lásd (129) preambulumbekezdés). A hivatkozott közgyűlésen ugyanis az állami tulajdonosok részvényesként képviseltették magukat, és állami intézményi minőségükben jártak el (80). Ebből pedig az következik, hogy politikai vita folyt akkoriban a HSH jövőjéről.
(249)
Németország és a kisebbségi részvényesek legfontosabb észrevételei azon az érven alapulnak, hogy a csekély mértékű felhígulás nem minősül támogatásnak, és a felhígulás egyébként is egyszerűen a tőkeemelés megvalósításához választott paramétereknek, azaz a részvények számának és árának az eredménye. Ezen paraméterekkel kapcsolatban Németország és a kisebbségi részvényesek arra hivatkoztak, hogy a PwC - amely egy tiszteletben álló cég - elismert értékelési normák alapján végezte el az értékelést. Az értékelés arra a feltevésre támaszkodott, hogy a HSH 2013-ban újra A kategóriájú minősítéssel fog rendelkezni, és jó okok szólnak e feltevés mellett. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers ebben a pontban egyetértenek Németországgal, és azzal érvelnek, hogy az új részvények kibocsátási ára tulajdonképpen túl alacsony volt.
(250)
A Bizottság nem vitatja, hogy a PwC egy tiszteletben álló cég, amely a HSH értékelését az elismert értékelési normákkal összhangban készítette el. Továbbra is azon az állásponton van azonban, hogy a HSH értékelése során több olyan szempontot nem vettek figyelembe, amelyek egyébként a HSH alacsonyabb értékét eredményezték volna.
(251)
A PwC értékelésről szóló jelentését (81) (értékelő jelentés) 2009. május 15-én adták ki. 2009. április 30-án Németország értesítette a Bizottságot a HSH javára nyújtott támogatási intézkedésekről, mivel fennállt annak a veszélye, hogy a HSH nem képes teljesíteni a bankfelügyeletileg előírt tőkekövetelményeket. Ekkor már nyilvánvaló volt, hogy a HSH-nak jelentős mértékű szerkezetátalakításnak kell alávetnie magát, és kompenzációs intézkedéseket kell felajánlania azon versenytorzulások kiegyenlítésére, amelyeket a támogatások előidézhetnek. A PwC értékelése egy olyan üzleti terven alapult, amely ezek közül nem minden szempontot vett figyelembe. Az értékelő jelentés (82) összefoglaló részében a PwC egyértelműen megjelölte, hogy az értékelés a HSH azon tervezésére támaszkodott, amely a 2011. évben a piacok normalizálódásából indult ki. Ez nem tekinthető konzervatív előrejelzésnek.
(252)
Az értékelés ezenkívül azt a feltevést vette alapul, hogy a HSH 2013-ban újra A kategóriás minősítéssel fog rendelkezni. A PwC az értékelő jelentésben kifejezetten említést tett arról (83), hogy 2009. május 6-án az S&P A kategóriáról negatív kilátásokkal BBB + kategóriára minősítette le a HSH-t, és hogy ez a leminősítés nem tükröződött vissza abban a finanszírozási tervben, amelyre az értékelés támaszkodott, ezért a HSH indikatív értékének kiszámításánál nem vették figyelembe. A PwC rögzítette azt is, hogy a küszöbönálló, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartását ellenőrző vizsgálatra tekintettel olyan követelményekkel kell számolni, amelyek célja a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének biztosítása, és amelyek jelentős mértékben kihatnak majd a HSH üzleti tervére. A PwC szerint a HSH számára fontos ágazatokban (hajózás, légi közlekedés) uralkodó általános gazdasági keretfeltételek, valamint a tőkepiaci korlátok (finanszírozás) is megnehezítették a jövőbeli fejlődés előrejelzését.
(253)
Végső soron megállapítható, hogy az értékelés azon a feltételezésen alapult, hogy a kockázati fedezetet igénybe veszik. A kockázati fedezet nélkül nem került volna sor a kockázattal súlyozott eszközök átvételére, nagyobb lett volna a szükséges feltőkésítés mértéke, és felül kellett volna vizsgálni a minősítésre vonatkozó előrejelzéseket. A PwC (84) a HSH értékét arra az esetre is kiszámította, ha a kockázati fedezetet nem veszik igénybe, és a HSH indikatív értékét [0,8-1,2] milliárd eurótól [1,5-2] milliárd euróig terjedő értékben állapította meg, ami [ 9] és [ 22] EUR közötti részvényárnak felel meg. Ezen tényeket figyelembe véve a Bizottság az újonnan kibocsátott részvények árát még mindig túl magasnak találja.
(254)
A kisebbségi részvényesek azt is megemlítették, hogy a Bizottság a Hypo Real Estate támogatási ügyben hozott határozatában elfogadta az új részvényeknek a tőzsdei árat meghaladó árát, anélkül hogy megkérdőjelezte volna az árnak a tehermegosztás szempontjából való megfelelőségét. A kisebbségi részvényesek szerint ezért a HSH-részvények árát sem kellene vizsgálni. A Bizottság viszont úgy véli, hogy nem lehet összehasonlítani a két támogatási ügyet. A Hypo Real Estate támogatási ügyben számos olyan intézkedést hajtottak végre, amelyek a bank teljes mértékű államosítását eredményezték. A két ügy között az a leglényegesebb különbség, hogy a Hypo Real Estate-et államosították, és az állam olyan áron szerezte meg a részvényeket, amely az állami támogatást nem tartalmazó konszernértéken alapult (85). A HSH esetében más a helyzet. Az újonnan kibocsátott részvények árának meghatározásához szükséges értékelés azon feltevés alapján készült, miszerint a 10 milliárd EUR nagyságú kockázati fedezetet igénybe veszik, és ez a feltevés jelentősen befolyásolta az értékelés eredményét.
(255)
A kisebbségi részvényesek azt is kifejtették, hogy a HSH-t 2008-ban jelentős pénzügyi hozzájárulással támogatták, és a 2009. áprilisi feltőkésítésben nem tudtak volna részt venni. Erre nem is voltak kötelesek, mivel a részvényopció nem jelent az új részvényekre vonatkozó vételi kötelezettséget.
(256)
A Bizottság véleménye szerint a takarékpénztár-szövetségeknek az új részvényekre elővásárlási joguk volt, de e a jog gyakorlására nem voltak kötelesek. A Bizottság a kisebbségi részvényesek által a HSH számára 2008-ban nyújtott pénzügyi támogatást azonban nem tudja úgy tekinteni, mintha az a HSH javára 2009. májusban és júniusban nyújtott támogatási intézkedések kapcsán a tehermegosztáshoz való hozzájárulás lenne. A bank számára 2008-ban rendelkezésre bocsátott támogatás egy befektetői döntésen alapult, amelyet a kisebbségi részvényesek az akkori viszonyok alapján hoztak meg. A Bizottság nem lát összefüggést a 2008. évi tőkeintézkedések és a 2009. évi támogatási intézkedések között.
(257)
A Bizottság nem ért egyet a takarékpénztár-szövetségek azon véleményével, miszerint a takarékpénztár-szövetségek nem folytatnak gazdasági tevékenységet, és ezért a támogatásokra vonatkozó szabályok céljából nem tekinthetőek vállalkozásnak (lásd (129) preambulumbekezdés). Schleswig-Holsteinben a takarékpénztárak gazdasági tevékenységet folytatnak, és gazdasági érdekeiket a takarékpénztár-szövetségek fogják össze (86). A takarékpénztár-szövetségek szolgáltatásokat teljesítenek a schleswig-holsteini takarékpénztárak számára, és birtokolják a takarékpénztárak részesedéseit/részvényeit, ez a helyzet a takarékpénztáraknak a HSH-ban meglévő részvényei esetében is. Ha a takarékpénztárak szövetségekben fennálló részesedésének értéke emelkedik, ezzel együtt emelkedik a takarékpénztárak értéke is. A takarékpénztár-szövetségek és tagjaik, a takarékpénztárak gazdasági egységet alkotnak, így a szövetségeknek biztosított előny egyben a schleswig-holsteini takarékpénztárak számára is előnyt jelent. Ezért a takarékpénztár-szövetségek, amelyek gazdasági szempontból teljes mértékben a schleswig-holsteini takarékpénztárakhoz tartoznak, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások kedvezményezettjeinek minősülhetnek.
(258)
Németország és a harmadik felek észrevételei nem oszlatták el a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a kisebbségi részvényeseket nem vonták be megfelelően a tehermegosztásba. A Bizottság véleménye továbbra is az, hogy a HSH feltőkésítésében 2009-ben részt nem vevő kisebbségi részvényesek részesedései nem hígultak fel kellőképpen, mivel a feltőkésítés keretében az állami tulajdonosoknak juttatott részvények száma akkoriban a HSH helytelen értékelésén alapult. Mindemellett a Bizottság rögzíti, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv olyan kiegészítő intézkedéseket tartalmaz, amelyek jelentősen növelik a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonását.
(259)
Különösen a Bizottság által megkövetelt, a kockázati fedezet ellentételezésével kapcsolatos további intézkedések ((202)-(208) preambulumbekezdések) révén növekszik meg a tehermegosztáshoz nyújtott hozzájárulás. A kockázati fedezet kiegészítő ellentételezése, amely a kiegészítő díjból és a részvények formájában történő, 500 millió EUR nagyságú egyszeri kifizetésből tevődik össze, két fő hatással jár. Egyrészt az állami tulajdonosoknak járó ellentételezés abszolút összegének növelése révén csökken a HSH szétosztható nyeresége, és ezáltal a részvényesek szempontjából csökken a HSH értéke. Másrészt az 500 millió EUR nagyságú egyszeri kifizetés a kisebbségi részvényesek jelenlegi 16,8 %-os részesedését 14-15 %-ra hígítja fel (a részvények árának értékelésétől függően).
(260)
A kockázati fedezet ellentételezéséhez kapcsolódó követelményekből eredő hatáson túlmenően a tőkeintézkedések ellentételezésének korlátozása révén (lásd (241)-(244) preambulumbekezdések) tovább javul a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonása. A részvényesek szempontjából a HSH értéke a jövőben végbemenő készpénzáramlásoktól függ, és ezeknek osztalék formájában történő kifizetésére 2014 előtt nem fog sor kerülni. A Bizottságnak a jövőbeli készpénzáramlások menetrendjét illetően előírt korlátozásai ezért tovább erősítik a kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonását.
(261)
A Bizottság azon a véleményen van, hogy bár a kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonását célzó intézkedések a módosított szerkezetátalakítási tervben, valamint a Bizottság által előírt követelmények révén jelentős mértékben javultak, azonban mégsem biztosítják a kisebbségi részvényesek lehető legnagyobb mértékű hozzájárulását a tehermegosztáshoz. Mivel Németországnak nem áll szándékában a tehermegosztás kapcsán további intézkedéseket javasolni, a támogatás nem nyilvánítható a 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Ebből következően a kisebbségi részvényeseknek nyújtott közvetett támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek kellene tekinteni, kivéve, ha olyan újabb feltételeket szabnak meg, amelyek növelik a kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonását.
(262)
A kisebbségi részvényesek által szerzett potenciális előnyre és a megfelelő tehermegosztás szükségességére tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az osztalékfizetési tilalmat meg kell hosszabbítani a 2014. éven túlmenően is. Az osztalékfizetési tilalmat azonban az arányosság biztosítása érdekében korlátozni kell. A Bizottság ehhez kapcsolódóan előírja, hogy a 2015. január 1. és 2016. december 31. közötti időszakban osztalékot csak a megelőző üzleti év éves bevételének 50 %-áig terjedő mértékben lehet kifizetni. Ezenkívül az osztalékkifizetések ebben az időszakban csak akkor engedhetőek meg, ha középtávon nem veszélyeztetik a Bázel III. megállapodás szerinti, a hitelintézetek szavatoló tőke ellátottságára vonatkozó előírások betartását.
9.2.3.3.3. A kisebbségi részvényesek saját hozzájárulásával és a tehermegosztásba való bevonásával kapcsolatban levont következtetés
(263)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a kisebbségi részvényesek megfelelő saját hozzájárulása, valamint a tehermegosztásba való megfelelő bevonása megvalósítható, és a támogatás így a (262), a (202)-(208) és a (241)-(244) preambulumbekezdésekben felsorolt követelmények teljesítése esetén a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.
9.2.3.4. A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések
(264)
A szerkezetátalakítási közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek a támogatások által okozott versenytorzulások korlátozásához és a bankszektor versenyképességének biztosításához szükséges intézkedéseket kell tartalmaznia. A szerkezetátalakítási közlemény 30. pontja alapján a versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket az életképességét a szerkezetátalakítást követően visszanyert kedvezményezett bank működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. A Bizottság az ilyen intézkedések értékelésénél először abból kell, hogy kiinduljon, hogy milyen mértékűek és jellegűek a bank tevékenységei, illetve mire terjednek ki.
(265)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság arra az eredményre jutott, hogy az esetleges versenytorzulások korlátozása érdekében javasolt intézkedések nem kellően széles körűek. A módosított szerkezetátalakítási terv ugyanakkor további, az esetleges versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedésekről rendelkezik.
(266)
A módosított szerkezetátalakítási terv az eredeti szerkezetátalakítási tervhez képest jelentősen nagyobb mértékben kívánja csökkenteni a mérlegfőösszeget. A HSH 2014 végéig a konszern mérlegösszegét a 2008. évi mérlegfőösszeghez képest 61 %-kal csökkenti (87). A mérlegfőösszegnek a HSH értékének több mint felével történő csökkentése az igen magas összegű támogatások által előidézett versenytorzulásokat figyelembe véve megfelelő. A körülményeket tekintve ez a csökkentés megfelel a Bizottság hasonló támogatási összegekkel kapcsolatos döntési gyakorlatának. A HSH esetében a szerkezetátalakítás és a mérlegfőösszeg csökkentése különösen fontos a hiányos visszakövetelési rendelkezések következtében előálló nem megfelelő tehermegosztás miatt. A mérlegfőösszeg csökkentése kiegészíti a HSH azon ígéretét, miszerint részesedéseinek többségétől megválik.
(267)
A HSH arra is ígéretet tett, hogy nemzetközi telephelyeinek vagy képviseleteinek számát 21-ről 6-ra, németországi telephelyeinek számát pedig 9-ről 7-re csökkenti. A megmaradó londoni és New York-i telephelyeket, illetve képviseleteket jelentős mértékben leépítik, a luxemburgi telephely pedig kizárólag a szerkezetátalakítási részleg telephelyeként fog működni.
(268)
A HSH ezenkívül vállalta, hogy a szerkezetátalakítás ideje alatt (2014. december 31-ig) lemond a felvásárlásokról (felvásárlási tilalom), és üzleti tevékenységét nem fogja más vállalkozások felvásárlása révén bővíteni. Az esetleges tartományi banki konszolidáció keretében megvalósuló összefonódásokra továbbra is van lehetőség, ha a Bizottság ezeket előzetesen engedélyezi. A szokásos eszközkezelés keretében az adósság-részvény swapügyletek (debt-to-equity swap) és más intézkedések megengedhetőek, kivéve, ha a felvásárlási tilalom megkerülése a céljuk. Abban az esetben, ha az állami tulajdonosok lemondanak a HSH feletti ellenőrzésről, a felvásárlási tilalom csak 3 évig érvényes. A Bizottság véleménye szerint a HSH privatizálása pozitív hatással lenne a HSH életképességére, és hatékony versenyt teremtene. A felvásárlási tilalomnak az eladási határidőn túli fenntartása azonban az esetleges privatizációt meg tudná nehezíteni.
(269)
A HSH kötelezettséget vállalt arra is, hogy olyan további intézkedéseket hoz, amelyek közvetlenül azon piacok versenytorzulásaira irányulnak, amelyeken erős pozícióra tett szert, és amelyeken terjeszkedni kívánt. Teljes mértékben felhagy (88) a légi közlekedési ágazatban nyújtott pénzügyi szolgáltatásokkal, és a légi közlekedési üzletág eszközeit összesen [3-8] milliárd EUR értékben átruházza a szerkezetátalakítási részlegre, illetve [2011-2012] végéig eladja. A HSH ezenkívül jelentős mértékben leépíti a hajózási, az ingatlanfinanszírozási és a vállalati ügyfelekkel kapcsolatos üzleti tevékenységeit. Ennek megfelelően a hajózási üzletág tekintetében - amely üzletágban egyébként a hajófinanszírozások vezető szolgáltatásnyújtójaként nevet szerzett magának, és amelyet tovább kívánt fejleszteni - a szerkezetátalakítás teljes időszakára vállalta, hogy a globális szintű hajófinanszírozás terén új ügyleteinek piaci részesedése nem haladja meg a [ 8] %-ot, és tartózkodik attól, hogy ebben az üzletágban azon három szolgáltató közé tartozzon, amelyek az új ügyletek legnagyobb volumenével rendelkeznek.
(270)
A versenytorzulások korlátozására szolgáló javasolt intézkedések így lényeges javulást mutatnak az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő, a HSH által eddig végrehajtott lépésekhez képest, továbbá megfelelőnek és kielégítőnek tekinthetőek.
9.2.3.5. A szerkezetátalakítással kapcsolatban levont következtetés
(271)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések, ideértve Németországnak az I. és III. mellékletben meghatározott kötelezettségvállalásait is, alkalmasak a HSH hosszú távú életképességének helyreállítására, a HSH részéről megfelelő saját hozzájárulásnak tekinthetőek, és kiegyenlítik a támogatások által előidézett versenytorzulásokat. A Bizottság által az ellentételezésre és a tehermegosztásra vonatkozóan előírt, a II. mellékletben szereplő feltételek esetén a módosított szerkezetátalakítási terv megfelelő és kielégítő tehermegosztásról rendelkezik, és így az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható.
(272)
A Bizottság véleménye szerint a SoFFin által 17 milliárd EUR összegű likviditási garanciák formájában nyújtott támogatás esetében a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásról van szó, ha ezek a garanciák a bankközi piac összeomlása által okozott piaci zavar miatt szükségesek voltak.
10. MÁS RÉSZVÉNYESEK POTENCIÁLIS HASZNA
(273)
A kisebbségi részvényesek úgy érveltek, hogy az eljárási rendelet 7. cikkébe ütközik az eljárás olyan szétválasztása, amelynek során az egyik eljárásban engedélyezik a HSH számára nyújtott közvetlen támogatásokat, a másik eljárásban pedig a kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges közvetett támogatások kérdését vizsgálják. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers vonatkozásában a feltőkésítésről hozott negatív határozat azt eredményezné, hogy a feltőkésítés olyan támogatásnak minősülne, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal. A takarékpénztár-szövetségek véleménye szerint a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonásának kérdésével a Bizottságnak a feltőkésítés kapcsán a tehermegosztás általános értékelésének fényében kell foglalkoznia.
(274)
A Bizottság nem ért egyet azzal, ahogyan a kisebbségi részvényesek az eljárási rendeletet értelmezik. A támogatási ügy szétválasztása jogilag lehetséges, és volt már rá példa, hogy a Bizottság más ügyekben így járt el (89). Ha egy állami támogatási intézkedésnek olyan kedvezményezettjei vannak, akik a jogállásuk miatt eltérő értékelést igényelnek, ami a vizsgálat gyorsaságát és előrehaladását is befolyásolhatja, a hivatalos vizsgálatot az eljárás hatékony lefolytatása érdekében szét lehet választani.
(275)
A Bizottság ezenkívül nem gondolja úgy, hogy a kisebbségi részvényesek mint közvetett kedvezményezettek vonatkozásában a támogatásnak az állami támogatási szabályok alapján eltérő eredményre vezető értékelése befolyásolná ugyanazon támogatásnak a HSH mint közvetlen kedvezményezett tekintetében történő támogatásjogi értékelését (és a támogatás összeegyeztethetőségét). Ezzel kapcsolatban a Bizottság a Bíróság C-382/99. sz. Hollandia kontra (90) Bizottság ügyben hozott ítéletére hivatkozik, amelyben a Bíróság megerősítette a Bizottság azon értékelését, miszerint a kedvezményezettek egyikének nyújtott támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal (mivel összhangban van a de-minimis rendelkezésekkel), egyidejűleg azonban a közvetett kedvezményezettek tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánítható, és ezért vissza kell követelni. A Bizottság megjegyzi, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv megfelelő intézkedései révén a HSH vonatkozásában biztosítható a feltőkésítés arányossága, míg a kisebbségi részvényeseknek a részvények túlzottan magas kibocsátási ára révén nyújtott előnyökről külön döntés hozható, és azok külön orvosolhatóak (például azáltal, hogy bevonják a kisebbségi részvényeseket a tehermegosztásba).
(276)
A Bizottság azonban nem lát okot a támogatási ügy szétválasztására, mivel a támogatás különböző aspektusait egy határozat keretében is tárgyalni tudja. Ennek megfelelően a kisebbségi részvényeseknek juttatott esetleges előnyök, ahogyan ez az eljárás megindításáról szóló határozat rendelkező részében is kifejtésre kerül, a nem megfelelő tehermegosztás esetén is értékelhetőek. A Bizottság megállapítja viszont, hogy a kockázati fedezet ellentételezésének módosítása és a tehermegosztást szolgáló további intézkedések révén jelentős mértékben felhígul a kisebbségi részvényesek részvényállománya, és még jobban bevonják őket a tehermegosztásba, aminek eredményeként a PwC értékelésére visszavezethető gyenge pontok oly mértékben enyhülnek, hogy a tehermegosztás újra megfelelő módon alakul. Tekintettel arra, hogy a jelen határozathoz kapcsolódó követelmények révén biztosítva van a megfelelő tehermegosztás, a Bizottság szerint a tehermegosztás messzemenően kielégítő, így ezt az aspektust nem vizsgálja tovább.
11. KÖVETKEZTETÉSEK
(277)
Tekintettel a Németország által a HSH szerkezetátalakítására vonatkozóan előterjesztett kötelezettségvállalási jegyzékre, valamint a Bizottság által az ellentételezés és a tehermegosztás kapcsán Németország számára előírt követelményekre, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a kockázati fedezet összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5. szakaszával. Figyelembe véve a benyújtott módosított szerkezetátalakítási tervet, Németország kötelezettségvállalási jegyzékét, valamint a Bizottság által Németország számára előírt követelményeket, a kockázati fedezetet, a feltőkésítést és a likviditási garanciákat magába foglaló szerkezetátalakítási támogatás összhangban van az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett támogatásjogi kételyei megszűntek.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A 3 milliárd EUR összegű feltőkésítés, a Németország által kockázati fedezet formájában a HSH AG számára rendelkezésre bocsátott 10 milliárd EUR összegű garancia, valamint a Németország által nyújtott likviditási garanciák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
(2) A 3 milliárd EUR összegű feltőkésítés, a Németország által kockázati fedezet formájában a HSH AG számára rendelkezésre bocsátott 10 milliárd EUR összegű garancia és a Németország által nyújtott likviditási garanciák formájában megvalósuló támogatás az I. és III. mellékletben meghatározott kötelezettségvállalásokra tekintettel, továbbá a II. mellékletben felsorolt követelmények teljesítése esetén a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Németország vállalja, hogy a 2009. szeptember 1-jén megküldött eredeti szerkezetátalakítási tervet - amelyet legutóbb Németország 2011. július 11-i értesítése szerint módosítottak -, valamint az I. és III. mellékletben szereplő kötelezettségvállalási jegyzéket és a II. mellékletben felsorolt követelményeket a kötelezettségvállalási és követelményjegyzékben meghatározott ütemtervvel teljes összhangban végrehajtja.
3. cikk
Németország a jelen határozat közlésétől számított két hónapon belül értesíti a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a határozat teljesítése érdekében hozott.
4. cikk
E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Németország köteles haladéktalanul megküldeni a jelen határozat egy példányát a kedvezményezettnek.
Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 20-án.