ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 19. prosince 2011
o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013)
(2012/93/Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci Výbor pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Společné úsilí na vnitrostátní a evropské úrovni v oblasti výzkumu a odborné přípravy je zásadní pro podporu a zajištění hospodářského růstu a dobrých životních podmínek občanů v Evropě.
(2)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkum a odborné přípravy (2012-2013) (dále jen „rámcový program“) by měl doplňovat další opatření Evropské unie v oblasti výzkumné politiky, jež jsou nezbytná pro provádění strategie Evropa 2020 přijaté Evropskou radou na zasedání dne 17. června 2010, a to zejména opatření v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, konkurenceschopnosti a inovací, průmyslu, zaměstnanosti a životního prostředí.
(3)
Rámcový program by měl navázat na výsledky sedmého rámcového programu přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (3), přičemž je nezbytné položit větší důraz na jadernou bezpečnost a přispět tak k novému zaměření jaderného výzkumu. Dále by měl přispívat k vytváření Evropského výzkumného prostoru a k rozvoji znalostní ekonomiky a společnosti v Evropě.
(4)
Rámcový program by měl přispět k provádění strategie Unie inovací, jež je jednou ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 a která byla října přijata v závěrech Rady ze zasedání konaného ve dnech 25. a 26. listopadu 2010, a to posílením hospodářské soutěže v oblasti vědecké excelence a urychleným zaváděním klíčových inovací v oblasti jaderné energie, zejména pokud jde o syntézu a jadernou bezpečnost, a dále by měl přispět rovněž k řešení problémů souvisejících s energetikou a změnou klimatu.
(5)
Evropská rada na zasedání ve dnech 8. a 9. března 2007 v souvislosti s energetickou politikou pro Evropu potvrdila, že je na každém členském státě, aby rozhodl, zda bude využívat jadernou energii či nikoli, a zdůraznila, že zároveň je třeba zvýšit úroveň jaderné bezpečnosti a zlepšit nakládání s radioaktivním odpadem. Dále se uznává, že jaderná energie má v současně době v některých členských státech úlohu „překlenovací technologie“.
(6)
Bez ohledu na potenciální dopad jaderné energie na dodávky energie a hospodářský rozvoj mohou závažné jaderné havárie ohrozit lidské zdraví. Z tohoto důvodu by aspektům jaderné bezpečnosti a případně zabezpečení měla být v rámcovém programu věnována co největší pozornost. Aspekty rámcového programu související se zabezpečením by měly být omezeny pouze na přímá opatření Společného výzkumného střediska (JRC).
(7)
Evropský strategický plán pro energetické technologie (plán SET) stanovený v závěrech Rady ze dne 28. února 2008 přispívá k rychlejšímu rozvoji portfolia nízkouhlíkových technologií. Evropská rada se na zasedání dne 4. února 2011 dohodla, že EU Unie a její členské státy by mohly podporovat investice do obnovitelných, bezpečných a udržitelných nízkouhlíkových technologií a zaměřit se na provádění technologických priorit stanovených v plánu SET.
(8)
Společenství zavedlo jediný a plně integrovaný program výzkumu v oblasti jaderné syntézy, jenž má na mezinárodní úrovni vedoucí úlohu při rozvoji jaderné syntézy jako zdroje jaderné energie.
(9)
V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2005 přistoupilo Společenství dne 11. května 2006 k Rámcové dohodě o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace k (GIF). Úlohou GIF je koordinace mnohostranné spolupráce v předkoncepční fázi výzkumu řady pokročilých jaderných systémů rovněž se zaměřením na uspokojivé řešení otázek jaderné bezpečnosti, odpadu, šíření a vnímání veřejností, jež jsou pro rámcový program relevantní.
(10)
V závěrech Rady o potřebě odborných znalostí v oblasti jaderné energie, přijatých na zasedání ve dnech 1. a 2. prosince 2008, je uvedeno, že prvořadým cílem je udržet ve Společenství vysokou úroveň odborné přípravy v oblasti jaderné energie.
(11)
V roce 2010 obdržela Komise závěrečné zprávy o externím hodnocení provádění a výsledků činností Společenství v oblasti jaderného výzkumu v období 2007-2009 ohledně přímých i nepřímých akcí.
(12)
Realizace projektu mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) v Evropě v souladu s Dohodou ze dne 21. listopadu 2006 o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER (4) by měla být ústředním prvkem činností výzkumu v oblasti jaderné syntézy podle rámcového programu.
(13)
Činnosti Společenství, jež přispívají k realizaci projektu ITER, zejména výstavbě reaktoru v lokalitě Cadarache a provádění technologického výzkumu a vývoje v rámci projektu ITER podle rámcového programu, budou řízeny společným evropským podnikem pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy („Fusion for Energy“) v souladu s rozhodnutím Rady 2007/198/Euratom ze dne 27. března 2007 o založení společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a o poskytnutí výhod tomuto podniku (5).
(14)
Výzkumné činnosti, jež rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie.
(15)
Toto rozhodnutí by mělo pro celou dobu trvání rámcového programu stanovit finanční krytí, jež při ročním rozpočtovém procesu představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne 17. května 2006 (6).
(16)
JRC by mělo přispívat k poskytování vědecké a technologické podpory orientované na potřeby uživatelů, pokud jde o formulování, vypracovávání, provádění a sledování politik Unie, a to s posíleným důrazem na výzkum v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. V tomto ohledu by JRC mělo i nadále fungovat jako nezávislé vědecké a technologické referenční středisko Unie v oblastech své specifické odborné způsobilosti. JRC by především mělo mít kapacitu nezbytnou pro poskytování nezávislého vědeckého a technického odborného poradenství v oblasti jaderných incidentů a havárií.
(17)
Mezinárodní a celosvětový rozměr evropských výzkumných činností je důležitý pro zajištění vzájemných výhod. Rámcový program by měl být otevřen účasti zemí, které za tímto účelem uzavřely nezbytné dohody, a na úrovni projektů a na základě vzájemných výhod rovněž účasti subjektů ze třetích zemí a mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci.
(18)
Rámcový program by měl přispívat k rozšíření Unie poskytováním vědecké a technologické podpory kandidátským zemím při provádění acquis Unie a začleňování do Evropského výzkumného prostoru.
(19)
Sdělení Komise ze dne 26. března 2009 o nešíření jaderných materiálů uznává úlohu JRC ve výzkumu a odborné přípravě v oblasti jaderného zabezpečení.
(20)
Měla by být přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a zpětnému získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (7), s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (8) a s nařízením Rady (Euratom) č. 1074/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (9).
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přijetí rámcového programu
Víceletý rámcový program v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (dále jen „rámcový program“) se přijímá na období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013.
Článek 2
Cíle
1. Rámcový program sleduje obecné cíle uvedené v článku 1 a čl. 2 písm. a) Smlouvy se zvláštním ohledem na jadernou bezpečnost, zabezpečení a radiační ochranu a současně přispívá k vytváření Unie inovací, přičemž vychází z Evropského výzkumného prostoru.
2. Rámcový program zahrnuje výzkum Společenství, technologický rozvoj, mezinárodní spolupráci, šíření technických informací, činnosti směřující k využití a odbornou přípravu, jež budou stanoveny ve dvou zvláštních programech.
3. První zvláštní program zahrnuje tyto nepřímé akce:
a)
výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy, jehož cílem je vývoj technologie pro zdroj energie, který by byl bezpečný, udržitelný, šetrný k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopný;
b)
jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochranu, jejichž cílem je posílit bezpečnost jaderného štěpení a dalšího využití radiace v průmyslu, v lékařství a při zlepšování nakládání s radioaktivním odpadem.
4. Druhý zvláštní program zahrnuje činnosti přímého výzkumu Společného výzkumného střediska (JRC) v oblasti nakládání s jaderným odpadem, environmentálního dopadu, jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.
5. Cíle a obecné charakteristiky těchto zvláštních programů jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Maximální částka a podíly přidělené jednotlivým zvláštním programům
Maximální částka na provádění rámcového programu je 2 560 270 000 EUR. Tato částka se rozdělí takto:
a)
na zvláštní program uvedený v čl. 2 odst. 3, který bude proveden prostřednictvím nepřímých akcí:
-
výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
2 208 809 000 EUR (10),
-
jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochrana
118 245 000 EUR;
b)
na zvláštní program, který bude proveden prostřednictvím přímých akcí:
-
činnosti JRC v oblasti jaderné energie
233 216 000 EUR.
Podrobná pravidla finanční účasti Společenství v rámcovém programu (2012-2013) jsou stanovena v příloze II.
Článek 4
Ochrana finančních zájmů Unie
Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, použije se nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (ES, Euratom) č. 2185/96 při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti podle rámcového programu, vyplývajícího z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v jehož důsledku je nebo by mohl být z důvodů neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 5
Základní etické zásady
Veškeré výzkumné činnosti podle rámcového programu jsou prováděny v souladu se základními etickými zásadami.
Článek 6
Sledování, hodnocení a přezkum
1. Komise nepřetržitě a systematicky sleduje provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů a pravidelně podává zprávy a informuje o výsledcích. Na počátku roku 2013 bude Radě předložena zvláštní zpráva o sledování věnovaná provádění činností rámcového programu souvisejících s jadernou bezpečností a jaderným zabezpečením.
2. Po skončení rámcového programu provede Komise do 31. prosince 2015 externí hodnocení, v němž nezávislí odborníci posoudí odůvodnění, provádění a dosažené výsledky programu. Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2011. december 19.)
az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012-2013)
(2012/93/Euratom)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a Tudományos és Műszaki Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
mivel:
(1)
Az együttes tagállami és európai erőfeszítések a kutatás és a képzés területén alapvető fontosságúak az európai gazdasági növekedés és a polgárok jólétének biztosítása szempontjából.
(2)
Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó, a 2012-2013-as időszakra szóló keretprogramjának (a továbbiakban: a keretprogram) - különösen az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területén - ki kell egészítenie azokat az egyéb európai uniós kutatáspolitikai intézkedéseket, amelyek az Európai Tanács által 2010. június 17-én elfogadott Európa 2020 stratégia végrehajtásához szükségesek.
(3)
A keretprogramban építeni kell az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozattal létrehozott hetedik keretprogram (3) keretében elért eredményekre, ugyanakkor abban fokozott hangsúlyt kell kapnia a nukleáris biztonság kérdésének, hozzájárulva a nukleáris kutatás újraorientálásához. Emellett a keretprogramnak (2012-2013) hozzá kell járulnia az Európai Kutatási Térség létrehozásához, valamint elő kell segítenie az európai tudásalapú gazdaság és társadalom kialakulását.
(4)
A keretprogramnak hozzá kell járulnia a Tanácsnak a 2010. november 25-i és 26-i ülésén meghozott következtetéseiben elfogadott, az Európa 2020 stratégia „Innovatív Unió” elnevezésű, egyik kiemelt kezdeményezésének megvalósításához azáltal, hogy fokozza a tudományos kiválóságért folytatott versenyt és felgyorsítja a nukleáris energia területére - különösen a magfúzióra és a nukleáris biztonságra irányuló innováció legfontosabb eredményeinek hasznosítását, továbbá elő kell segítenie az energiaüggyel és az éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelését.
(5)
Az európai energiapolitikával összefüggésben az Európai Tanács a 2007. március 8-i és 9-i ülésén megerősítette, hogy az egyes tagállamoknak maguknak kell dönteniük arról, hogy kívánnak-e nukleáris technológiával villamos energiát előállítani, és hangsúlyozta, hogy annak a nukleáris biztonság és a radioaktív hulladékok kezelésének további javításával egyidejűleg kell történnie. Azt is el kell ismerni azonban, hogy egyes tagállamokban a nukleáris energia jelenleg az „áthidaló technológia” szerepét tölti be.
(6)
Mindamellett, hogy a nukleáris energia javíthatja az energiaellátást és fokozhatja a gazdasági fejlődést, a súlyos nukleáris incidensek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Következésképpen a keretprogramban a lehető legnagyobb figyelmet kell szentelni a nukleáris biztonság, és adott esetben a nukleáris védelem szempontjainak. A keretprogram nukleáris védelemmel kapcsolatos vetületeinek a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen cselekvéseire kell korlátozódniuk.
(7)
A Tanács 2008. február 28-i következtetéseiben meghatározott európai stratégiai energiatechnológiai terv (a továbbiakban: a SET-terv) előirányozza az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák fejlesztésének felgyorsítását. 2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács megállapodott abban, hogy az Unió és a tagállamok ösztönözni fogják a megújuló energiaforrások hasznosítására, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, biztonságos és fenntartható technológiákra irányuló beruházásokat, és a SET-tervben megállapított technológiai prioritások megvalósítására összpontosítanak.
(8)
A Közösség olyan egységes és teljes mértékben integrált atommagfúzió-kutatási programot hozott létre, amely nemzetközi viszonylatban vezető szerepre tett szert az atommagfúzión alapuló energiaforrás kifejlesztésében.
(9)
A 2005. december 20-i tanácsi határozat nyomán a Közösség 2006. május 11-én csatlakozott IV. Generációs Nemzetközi Fórum (a továbbiakban: a GIF) keretében létrejött, kutatást és fejlesztést célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodáshoz. A GIF koordinálja a koncepciótervet előkészítő kutatásra irányuló, a keretprogram szempontjából is releváns, több korszerű nukleáris rendszerre vonatkozó többoldalú együttműködést, amely többek között a nukleáris biztonsággal, a hulladékokkal, a proliferációval és az atomenergia társadalmi elfogadottságával kapcsolatos aggályok megválaszolására irányul.
(10)
A nukleáris területhez tartozó készségek szükségességéről szóló, 2008. december 1-2-i tanácsi következtetéseiben a Tanács elismerte annak alapvető fontosságát, hogy a Közösség magas szintű képzést tartson fenn az atomenergia területén.
(11)
A Bizottság 2010-ben megkapta a 2007-2009-es időszakban a Közösségben a nukleáris kutatás területén közvetlen és közvetett cselekvések formájában folytatott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről elkészített külső értékelés zárójelentését.
(12)
A nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló, 2006. november 21-i megállapodásnak (4) megfelelően a keretprogram alapján az atommagfúzió területén folytatott kutatás középpontjában az ITER európai megvalósításának kell állnia.
(13)
A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló, 2007. március 27-i 2007/198/Euratom tanácsi határozat (5) értelmében a Közösség által az ITER megvalósítása érdekében folytatandó tevékenységeket - és különösen az ITER megépítését a cadarache-i telephelyen, valamint az ITER-hez kapcsolódó technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységet - a keretprogram időtartama alatt a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásnak („Fusion for Energy”) kell irányítania.
(14)
Az e keretprogram keretében támogatott kutatások során tiszteletben kell tartani az alapvető etikai elveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió Alapjogi Chartájában szerepelnek.
(15)
Ennek a határozatnak a keretprogram teljes időtartamára vonatkozóan meg kell határoznia azt a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási alapot képezi a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során.
(16)
A JRC-nek részt kell vennie az Unió szakpolitikáinak megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges, a felhasználó igényeire szabott tudományos és technológiai támogatás biztosításában, és ennek során fokozott hangsúly kell helyeznie a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos kutatásokra. Ebben a tekintetben a JRC-nek saját működési területén belül továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként kell működnie az Unióban. Emellett a JRC-nek képesnek kell lennie arra, hogy független tudományos és műszaki szakértelmet biztosítson a nukleáris incidenseket és baleseteket illetően.
(17)
A kölcsönös előnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és a globális dimenziónak fontos szerepe van az európai kutatásban. Biztosítani kell a keretprogramban való részvétel lehetőségét egyfelől azon országok számára, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, másfelől - projektszinten és a kölcsönös előny elve alapján - a harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködés területén működő nemzetközi szervezetek számára.
(18)
A keretprogramnak elő kell segítenie az Unió bővítését azáltal, hogy a tagjelölt országoknak tudományos és technológiai támogatást nyújt az uniós vívmányok átvételéhez és az Európai Kutatási Térségbe történő beilleszkedéshez.
(19)
A nonproliferációról szóló 2009. március 26-i bizottsági közlemény elismeri a JRC szerepét a nukleáris biztonsággal összefüggő kutatás és képzés területén.
(20)
Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (8), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1074/1999/Euratom tanácsi rendelettel (9) összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, valamint az elveszett, a tévesen kifizetett és a helytelenül felhasznált pénzeszközök visszafizettetésére,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A keretprogram elfogadása
A Tanács ezúton nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó többéves keretprogramot (a továbbiakban: a keretprogram) fogad el a 2012. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időtartamra.
2. cikk
Célkitűzések
(1) A keretprogram célja, hogy előmozdítsa a Szerződés 1. cikkében és 2. cikkének a) pontjában meghatározott általános célkitűzések megvalósítását, különös hangsúlyt helyezve a nukleáris biztonságra és védelemre, valamint a sugárvédelemre, és az Európai Kutatási Térségre építve hozzájáruljon az Innovatív Unió létrehozásához.
(2) A keretprogram a Közösség által a kutatás, a technológiafejlesztés, a nemzetközi együttműködés, a műszaki információk terjesztése, a hasznosítás és a képzés területén végzett tevékenységeket öleli fel, amely tevékenységeket két egyedi programban kell meghatározni.
(3) Az első egyedi program az alábbiakkal kapcsolatos közvetett cselekvéseket tartalmazza:
a)
a fúziós energiával kapcsolatos kutatás egy biztonságos, fenntartható, környezetbarát és gazdaságilag életképes energiaforrás hasznosítását szolgáló technológiai háttér kifejlesztése céljából;
b)
atommaghasadás, nukleáris biztonság és sugárvédelem, az atommaghasadás, valamint a biztonságosság növelése a radioaktivitás egyéb, ipari és gyógyászati célú hasznosítása tekintetében, továbbá a radioaktív hulladékok kezelésében.
(4) A második egyedi program a Közös Kutatóközpont (JRC) által a nukleáris hulladékok kezelése, a környezeti hatások, valamint a nukleáris biztonság és védelem területén közvetlenül végzett kutatási tevékenységeket tartalmazza.
(5) A két egyedi program célkitűzéseit és körvonalait az I. melléklet tartalmazza.
3. cikk
A költségvetés maximális összege és egyedi programok szerinti bontása
A keretprogram végrehajtására legfeljebb 2 560 270 000 EUR áll rendelkezésre. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:
a)
a közvetett cselekvések útján végrehajtandó, a 2. cikk (3) bekezdésében említett egyedi programon belül:
-
a fúziós energia kutatására:
2 208 809 000 EUR (10),
-
az atommaghasadás, a nukleáris biztonság és a sugárvédelem kutatására:
118 245 000 EUR;
b)
a közvetlen cselekvések útján végrehajtandó, a 2. cikk (4) bekezdésében említett egyedi programon belül:
-
a JRC nukleáris tevékenységeire:
233 216 000 EUR.
A Közösségnek a keretprogramban való pénzügyi részvételére irányadó részletes szabályokat a II. melléklet állapítja meg.
4. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
A Közösség e határozat alapján finanszírozott cselekvései esetében a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/Euratom, EK rendelet szerint kell eljárni az uniós jog rendelkezéseit érintő minden olyan jogsértéssel kapcsolatban, beleértve a keretprogram alapján létrejött szerződéses kötelezettségnek gazdasági szereplő cselekménye vagy mulasztása folytán előállt megsértését is, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy az általa kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tétel felmerülése miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.
5. cikk
Etikai alapelvek
A keretprogram keretében végzett kutatást az etikai alapelvekkel összhangban kell végezni.
6. cikk
Nyomon követés, értékelés, felülvizsgálat
(1) A Bizottság folyamatosan és módszeresen nyomon követi a keretprogram és annak egyedi programjai végrehajtását, és e nyomon követés eredményeit rendszeresen jelentés formájában összefoglalja és terjeszti. 2013 elején külön nyomonkövetési jelentés kerül benyújtásra a Tanácshoz a keretprogramban foglalt, a nukleáris biztonsággal és védelemmel kapcsolatos tevékenységek végrehajtásáról.
(2) A keretprogram lezárultát követően a Bizottság 2015. december 31-ig független szakértőkkel külső értékelést készíttet a keretprogram megalapozottságáról, végrehajtásáról és eredményeiről. A Bizottság az értékelés következtetéseit és saját észrevételeit átadja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.