PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2010
ze dne 22. února 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), zrušující nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009,
s ohledem na návrh předložený Evropskopu komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 119/97 (3) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 32,5 % do 39,4 % na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen „MKP“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Tyto sazby cla byly použitelné na MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, přičemž na MKP se 17 a 23 kroužky se vztahovalo clo rovnající se rozdílu mezi minimální dovozní cenou (325 EUR za 1 000 kusů) a cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, pokud byla posledně jmenovaná cena nižší než minimální dovozní cena.
(2)
Na základě přezkumného šetření podle článku 12 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 2100/2000 (4) upravila a zvýšila výše uvedené celní sazby pro některé MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků. Upravené celní sazby se pohybovaly od 51,2 % do 78,8 %.
(3)
Na základě žádosti dvou výrobců v Unii byl v lednu 2002 (5) zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a Rada nařízením (ES) č. 2074/2004 (6) prodloužila platná antidumpingová opatření o čtyři roky.
(4)
Na základě šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1208/2004 (7) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli.
(5)
V návaznosti na šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 33/2006 (8) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli.
(6)
Na závěr, v srpnu 2008 Rada nařízením (ES) č. 818/2008 (9) rozšířila oblast působnosti opatření na některé nepatrně upravené MKP, jelikož bylo zjištěno, že opatření jsou obcházena.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti platných antidumpingových opatření týkajících se dovozu některých MKP pocházejících z ČLR (10) obdržela Komise dne 4. září 2008 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(8)
Žádost podal výrobce v Unii Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část celkové výroby mechanismů kroužkových pořadačů v Unii, v tomto případě více než 50 %. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a přezkum zahájila (11).
3. Šetření
a) Postup
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž věděla, že se jich tento přezkum týká, zástupce vyvážející země, žádajícího výrobce v Unii a druhého známého výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny strany, které o to ve výše uvedené lhůtě požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody, aby byly vyslechnuty, dostaly k vyslechnutí příležitost.
(12)
Všem stranám, které byly úředně vyrozuměny o zahájení přezkumu, a těm, které o to požádaly, byly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány dotazníky. Kromě toho byl osloven jeden výrobce v Thajsku (plánovaná srovnatelná země) a byl mu zaslán dotazník.
(13)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce z ČLR, který do Evropské unie (dále jen „EU“) MKP nevyváží, a jeho společnosti ve spojení v Thajsku, od žádajícího výrobce v Unii, tří nezávislých dovozců a jednoho uživatele, který je ve spojení s žadatelem. Druhý výrobce v Unii při tomto šetření nespolupracoval a jeden nezávislý dovozce pouze předložil připomínky.
(14)
Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
b) Zúčastněné strany a kontrolní návštěvy
(15)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily veškeré informace považované za nezbytné pro určení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu EU. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
i)
žádající výrobce Unie
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko,
ii)
výrobce ve vyvážející zemi
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS) v Guangzhou a společnost ve spojení Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS“) v Hongkongu, ČLR,
iii)
nezávislý dovozce v EU
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie.
c) Období šetření
(16)
Šetření pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2007 do 30. září 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek definovaný v nařízení Rady (ES) č. 2074/2004, tj. některé mechanismy kroužkových pořadačů, které se skládají ze dvou ocelových destiček nebo drátů s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače. Kroužky mohou být různého tvaru, nejobvyklejší jsou však kruhové a ve tvaru D („dotčený výrobek“). MKP v současnosti spadají pod kód KN ex 8305 10 00. Pákové mechanismy spadající pod tentýž kód do definice dotčeného výrobku zahrnuty nejsou.
(18)
MKP se používají k výrobě papírových, lepenkových a plastem potažených kancelářských šanonů, předváděcích a dalších vázaných šanonů.
(19)
Během období přezkumného šetření bylo v EU prodáno velké množství různých typů MKP. Rozdíly mezi těmito jednotlivými typy byly stanoveny na základě šířky základní desky, typu mechanismu, počtu kroužků, systému rozevírání kroužků, kapacity co do množství papíru, průměru kroužků, tvaru kroužků, délky a rozestupu kroužků. Vzhledem ke skutečnosti, že všechny MKP mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a že mohou být v určitém rozsahu vzájemně zaměnitelné, bylo pro účely současného řízení stanoveno, že všechny MKP představují jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo rovněž zjištěno, že neexistuje žádný rozdíl v základních fyzikálních a technických vlastnostech a užití mezi MKP vyráběnými v ČLR a MKP vyráběnými výrobním odvětvím Unie a prodávanými na trhu EU.
(21)
Byl tudíž vyvozen závěr, že MKP pocházející z ČLR a MKP, které jsou vyráběny a prodávány výrobním odvětvím Unie na trhu EU, jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ČI OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k pokračování či obnovení dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(23)
Při šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce, který vyváží MKP do EU. Ze čtyř čínských společností vyjmenovaných v žádosti spolupracovala pouze jedna společnost a dále spolupracovala společnost v Thajsku, která je s ní ve spojení. Ostatní tři vyvážející společnosti na dotazník neodpověděly. Jediný čínský spolupracující výrobce dotčený výrobek do EU nevyvážel, vyvážel jej však na jiné trhy třetích zemí. Vzhledem k tomu, že během období přezkumného šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce MKP, který je vyváží do EU, bylo v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení nutné založit zjištění ohledně dumpingu na informacích, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto případě se mělo za to, že nejrozumnější a nejvhodnější jsou informace o vývozu poskytnuté Eurostatem. Bylo-li to účelné a s patřičným ohledem na lhůty šetření, byly tyto informace ověřeny porovnáním s informacemi od jediného čínského výrobce, který při stávajícím šetření spolupracoval, avšak MKP do EU nevyvážel, a s čínskými statistikami vývozu. Nicméně vzhledem k tomu, že od čínských vyvážejících výrobců nejsou k dispozici žádné konkrétní údaje o jednotlivých společnostech, pokud jde o množství a objemy, jsou statistické údaje Eurostatu stále považovány za jediné dostupné zástupné údaje týkající se čínského vývozu do EU, třebaže se absolutní úroveň cen udávaná Eurostatem zdá poměrně vysoká ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách vývozu a v údajích Eurostatu týkajících se jiných třetích zemí.
2. Pokračování dumpingu
a) Srovnatelná země
(24)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
V předchozím šetření byla jako srovnatelná země vybrána Indie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise informovala jediného indického výrobce, který během předchozího šetření spolupracoval, o zahájení současného řízení, příslušná strana však odmítla spolupracovat. V žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti bylo pro účely stanovení běžné hodnoty navrženo jako srovnatelná země Thajsko. Tuto volbu některé strany účastnící se řízení zpochybnily s tvrzením, že by jako odpovídající srovnatelná země měla být použita Indie.
(26)
Pokud jde o Thajsko, se spoluprací souhlasil jeden thajský výrobce. Proto Komise zkoumala, zda je možné použít údaje získané z Thajska pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v Thajsku nebyl dotčený výrobek na domácím trhu prodáván. Proto by bylo nutné stanovit případně běžnou hodnotu v Thajsku na základě čl. 2 odst. 6 písm. c).
(27)
Kromě toho je ze srovnání úrovně průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z Thajska a průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z ČLR podle údajů Eurostatu patrné, že čínské ceny jsou vyšší než ceny thajské. V tomto ohledu je třeba podotknout, že existuje značná škála různých typů výrobku, které definice dotčeného výrobku zahrnuje, a ceny se mohou různit v závislosti na typu výrobku. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, nebylo možné určit přesné složení jejich vývozu do EU a porovnat jej se sortimentem výrobků thajských vyvážejících výrobců. Jelikož nic nenaznačovalo tomu, že je možné výrazný rozdíl ve vývozních cenách přičítat jinému faktoru, byl tudíž vyvozen závěr, že se sortiment MKP vyvážených do EU čínským vyvážejícím výrobcem a thajským vyvážejícím výrobcem liší. Na základě rozdílů ve vývozních cenách z Thajska a ČLR do Evropské unie bylo za použití nejlepších dostupných údajů konstatováno, že z ČLR jsou vyváženy spíše nákladnější, propracovanější typy výrobků, a že by z toho důvodu nebylo vhodné použít pro stanovení běžné hodnoty v ČLR thajské údaje.
(28)
Kromě toho byla příslušná thajská společnost ve spojení s jedinými čínským spolupracujícím výrobcem MKP. Komise zkoumala, zda by skutečnost, že jsou obě společnosti ve spojení, mohla mít vliv na stanovení běžné hodnoty. V této souvislosti se připomíná, že při předchozích šetřeních (jmenovitě při dvou šetřeních obcházení opatření) bylo zjištěno, že thajská společnost byla zřízena jako obchodní odpověď čínského výrobce na uložení antidumpingových opatření na dotčený výrobek. Stejný závěr potvrzuje stávající šetření, jak je podrobně vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění. Vzhledem k této dobře zavedené vazbě mezi čínským a thajským výrobcem bylo považováno za vhodné nepoužít informace poskytnuté jedinou společností v navržené srovnatelné zemi, která spolupracovala. S ohledem na všechny výše uvedené faktory a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení proto Thajsko nebylo považováno za vhodnou srovnatelnou zemi pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
S ohledem na výše popsané skutečnosti týkající se Thajska a na skutečnost, že chyběla spolupráce ze srovnatelné země (Indie) použité při předchozím šetření, jakož i na to, že při šetření nespolupracovala žádná čínská společnost, která vyváží MKP do EU, bylo považováno za vhodné založit běžnou hodnotu na jakémkoli jiném rozumném základě, tedy na cenách skutečně zaplacených nebo splatných za obdobný výrobek v Unii.
b) Běžná hodnota
(30)
S ohledem na výše popsané skutečnosti bylo rozhodnuto vycházet při určení běžné hodnoty v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení z cen výrobního odvětví Unie, tedy z cen skutečně zaplacených či splatných za obdobný výrobek v Unii. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách žádajícího výrobce v Unii. Bylo zjištěno, že prodej obdobného výrobku vyráběného tímto výrobcem na domácím trhu je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do EU z ČLR reprezentativní. Jelikož prodejní ceny výrobního odvětví Unie vedly ke ztrátám, bylo nutné je patřičně opravit, aby zahrnovaly přiměřené ziskové rozpětí, jak stanoví čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. V tomto ohledu bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, což je o tohoto druhu obchodních činností považováno za přiměřené.
c) Vývozní cena
(31)
V souladu s článkem 18 základního nařízení a s ohledem na to, že žádní čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena vypočtena za použití údajů Eurostatu.
d) Srovnání
(32)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. Aby bylo zaručeno spravedlivé porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a porovnatelnost cen. V nezbytných případech byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění a dalších nákladech spojených s přepravou.
e) Dumpingové rozpětí
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace týkající se Číny, bylo na základě srovnání vážených průměrných hodnot vypočteno celostátní dumpingové rozpětí ve výši 20,7 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici EU před proclením.
f) Závěr týkající se dumpingu
(34)
Při šetření bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Tento závěr byl založen i) na jedné straně na vývozních cenách stanovených podle údajů Eurostatu z důvodů vysvětlených ve 23. bodě odůvodnění a ii) na druhé straně na běžné hodnotě určené v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě cen výrobního odvětví Unie z důvodů vysvětlených ve 24. až 29. bodě odůvodnění.
3. Obnovení dumpingu
(35)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že až na jedinou společnost, která vyvážela pouze do zemí, které nejsou členy EU, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a vzhledem k nedostatku veřejně dostupných informací se níže uvedené závěry opírají především o dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě o údaje Eurostatu, údaje od jediné spolupracující společnosti, o čínské statistické údaje a o žádost o přezkum.
(36)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: a) volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců z hlediska objemů a cen a b) atraktivita trhu EU pro čínské vývozce z hlediska cen a objemu.
a) Volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců
(37)
Stojí za připomenutí, že vzhledem k tomu, že s výjimkou WHS žádní vyvážející výrobci nespolupracovali, nebyly kromě informací týkajících se spolupracujícího výrobce k dispozici žádné informace o výrobě v ČLR, volné výrobní kapacitě a o prodejích na čínském trhu.
(38)
Jediný čínský spolupracující výrobce v období od roku 2005 do období přezkumného šetření výrazně snížil vlastní výrobní kapacitu (přesný údaj nelze zveřejnit, jelikož je důvěrného charakteru). Tento čínský výrobce je však schopen svoji výrobní kapacitu znovu rozšířit. Tuto sníženou výrobní kapacitu by opravdu bylo možné neprodleně a bez námahy obnovit, jelikož výrobce stále vlastní prázdný výrobní závod v blízkosti závodu, který je v provozu. V tomto místě by tento čínský výrobce mohl v krátké době, tj. během šesti měsíců, znovu zřídit výrobní linku pro výrobu MKP za použití stávajícího vybavení, které v současné době slouží jiným výrobním potřebám, ale mohlo by být znovu upraveno za účelem zvýšení jeho celkové produkce MKP. V tomto ohledu je třeba také poznamenat, že tento čínský výrobce výrobek neprodává na domácím trhu a že zjevně nemá v úmyslu v blízké budoucnosti prodej na domácím trhu zahájit. Pokud by se dopustilo, aby opatření pozbyla platnosti, mohl by tento výrobce tudíž rychle zvýšit výrobu a nasměrovat ji na kterýkoli vývozní trh (včetně trhu EU, na němž výrobek v současnosti neprodává). Společnost rovněž potvrdila, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, uzavřela by výrobní závod thajské společnosti, s níž je ve spojení, a přesunula by veškerou výrobu MKP zpět do Číny. Spolupracující společnost neudržovala vysokou úroveň investic, což lze snadno vysvětlit s ohledem na existenci thajské společnosti, která je s ní ve spojení, na to, že úroveň investic obecně potřebná pro takovýto typ výrobní činnosti je nízká, a na krátkou dobu potřebnou k úpravě strojního zařízení na výrobu MKP.
(39)
Pokud jde o nespolupracující čínské výrobce, závěr zní, že v ČLR stále existují volné výrobní kapacity. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že celkově čínský vývoz klesá a že nejsou k dispozici žádné informace, z nichž by bylo zřejmé, že se kapacita v ČLR snížila. Kromě toho se podotýká, že realizační doba, pokud jde o adaptabilitu strojního zařízení a celkovou univerzálnost vybavení v odvětví MKP, je krátká, a kapacity by tudíž mohly být v reakci na vývoj na trhu s MKP snadno obnoveny.
(40)
Pokud jde o vývozní prodeje jediného čínského spolupracujícího výrobce do třetích zemí, poskytl tento výrobce pouze částečné informace, které naznačují, že jeho prodej v období od roku 2006 do období přezkumného šetření vzrostl přibližně o 10 %. Během téhož období vzrostla jeho průměrná cena při vývozu do třetích zemí o 0,7 %.
(41)
Pokud jde o vývoj celkového čínského vývozu do jiných zemí, byly konzultovány dostupné čínské statistické údaje, aby bylo možné stanovit objemy a ceny čínských vývozů. Tyto údaje potvrzují, že v období od roku 2004 do období přezkumného šetření došlo k výraznému poklesu MKP z Číny. Podle čínských statistik činil objem MKP vyvezených v roce 2004 198 milionů kusů, tento objem klesl během období přezkumného šetření na 89 miliónů kusů. Průměrná prodejní cena v období od roku 2004 do roku 2007 na druhou stranu prudce klesla a během období přezkumného období se pohybovala v úrovních mírně nižších než v roce 2004. Skutečnost, že objemy čínského vývozu MKP představovaly v období přezkumného šetření pouze 45 % úrovně z roku 2004, přestože průměrná vývozní cena byla v období přezkumného šetření o 7 % nižší než cenová úroveň vývozu v roce 2004, potvrzuje, že čínští výrobci, ať už se jedná o výrobce spolupracující při šetření, či nikoli, jsou silně stimulováni, aby se vzhledem ke svým dostupným kapacitám a trendu zvyšování vývozních cen, zaznamenaným během posledních let, vrátili k původně dosahované vývozní výkonnosti. Za těchto okolností lze důvodně usuzovat, že pokud by se připustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stal by se trh EU pro tyto čínské výrobce velmi atraktivním cílem a tito výrobci by pak usilovali o to, aby na trh EU vyvezli značná množství.
b) Atraktivita trhu EU
(42)
Před uložením antidumpingových cel představovala EU pro ČLR z hlediska celkového objemu druhý nejvýznamnější vývozní trh s MKP. Po uložení antidumpingových opatření, po jejich rozšíření v návaznosti na dvě šetření obcházení opatření a po jejich přezkumu v roce 2008, jehož cílem bylo rozšířit oblast jejich působnosti, podíl ČLR na trhu soustavně klesal. Podíly na trhu zůstaly během posuzovaného období značně vyrovnané a během období přezkumného šetření jen mírně klesly na 3,2 % (- 0,4 %). Nicméně velikost trhu EU, který je hned po USA druhým největším trhem, a z toho plynoucí poptávka činí z EU ve srovnání s jinými čínskými vývozními trhy důležitý cíl. Čínskou přítomnost na trhu EU v minulosti a význam tohoto trhu lze považovat za jednoznačné znamení, že čínští výrobci by se v budoucnosti pokusili znovu získat podíly na trhu EU.
(43)
Kromě toho existují jasná znamení, že čínské subjekty probíhající šetření pozorně sledují a zvažují možnost začít vyvážet do EU. V tomto ohledu se podotýká, že po zahájení řízení Komise obdržela námitky od čínského výrobce, který není zmíněn v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, v nichž se uvádí, že společnost byla založena v roce 2005, že vyrábí MKP a má v úmyslu je od roku 2009 vyvážet na trh EU. Tato společnost původně uvažovala o možnosti spolupracovat při šetření, neposkytla však náležitou odpověď na dotazník. Výše uvedené skutečnosti potvrzují, že EU zůstává pro čínské výrobce atraktivním trhem i přes existenci stávajících antidumpingových opatření, a pokud by se tudíž připustilo, aby opatření pozbyla platnosti, výrazně by vzrostla motivace čínských výrobců zvýšit či obnovit vývoz do EU.
(44)
Historický význam a atraktivitu EU jakožto trhu s MKP rovněž potvrzují neustávající minulé pokusy obejít či vstřebat stávající antidumpingová opatření. Od uložení antidumpingových opatření proti ČLR se čínští vývozci skutečně soustavně pokoušejí tato opatření obcházet či vstřebávat, aby získali přístup na trh EU. Připomíná se, že stávající opatření byla v roce 2000 zesílena v důsledku anitabsorpčního řízení, v důsledku obcházení byla v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laos a v roce 2008 byla pozměněna, pokud jde o definici dotčeného výrobku, a to rovněž v důsledku obcházení prostřednictvím nepatrné úpravy výrobku.
(45)
Pokud jde o ceny, podle čínských statistik je průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trhy třetích zemí vyšší než průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trh EU, ale stále je výrazně nižší než průměrná indická a thajská cena, tedy cena jejich možných přímých konkurentů, při vývozu na trh EU. Z příslušných čínských údajů o vývozu vyplývá, že čínští výrobci již mají navzdory svým současným výsledkům v EU na většině ostatních trhů dobře zavedené postavení. Je tudíž jasné, že trh EU by byl pro čínské vývozce finančně atraktivní možností, jelikož by v EU mohli výrobky prodávat za vyšší ceny, aniž by tím ohrozili svůj prodej v ostatních částech světa, a stále by přitom mohli praktikovat cenové podbízení vůči svým hlavním konkurentům v EU prodejem za dumpingové ceny.
c) Opatření třetích zemí na ochranu obchodu
(46)
Žádná třetí země neuplatňuje vůči dovozu MKP pocházejících z ČLR opatření na ochranu obchodu.
4. Závěr
(47)
Z šetření je patrné, že jak spolupracující vyvážející výrobce, tak i s největší pravděpodobností rovněž ostatní čínští vyvážející výrobci mají vzhledem k tomu, že od roku 2004 do období přezkumného šetření výrazně poklesl jejich vývoz, značnou volnou kapacitu. Při šetření se rovněž ukázalo, že čínské subjekty mají soustavný zájem vstoupit na trh EU. Kromě toho by jediný spolupracující výrobce mohl snadno přesunout svoji výrobní kapacitu z Thajska zpět do Číny, pokud by antidumpingová opatření byla zrušena.
(48)
Pokud by se dopustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je vzhledem k volné kapacitě čínských výrobců a univerzálnosti jejich strojního zařízení a vybavení pravděpodobné, že by se dovoz z ČLR na trh EU ve značném množství obnovil. EU je v současné době jediným trhem na světě, na němž existují antidumpingová opatření, a zjištěné skutečnosti naznačují, že by čínští vývozci jistě usilovali o to, získat pomocí využití adabtability potřebné kapacity znovu co nejdříve své minulé podíly na trhu. Výše uvedený závěr je podpořen skutečností, že by si mohli dovolit prodávat za ceny, které jsou nižší než ceny všech jejich konkurentů na trhu EU, a během období přezkumného šetření již prokázali, že tak činí.
(49)
Na základě těchto zjištění a událostí je pravděpodobné, že pokud by čínští vývozci obnovili vývoz do EU, byly by ceny tohoto vývozu pod běžnou hodnotou. Z toho důvodu se konstatuje, že pokud by byla stávající opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu z čínské strany.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(50)
Během období přezkumného šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(51)
První výrobce je žadatel a při šetření spolupracoval. Druhý (menší) výrobce v Unii nespolupracoval. Při šetření bylo stanoveno, že žadatel představoval během období přezkumného šetření více než 50 % celkové výroby MKP v Unii. Proto se má za to, že tento výrobce představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále bude tedy označován výrazem „výrobní odvětví Unie“. Žadatel a jeho dceřiné společnosti nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.
(52)
Je třeba poznamenat, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek a byli převzati rakouskou skupinou. Společnosti byly rozsáhle restrukturalizovány a v roce 2003, tedy přibližně dva roky před posuzovaným obdobím, byla vytvořena současná struktura „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“. Společnost má sídlo v Rakousku a výroba probíhá v Maďarsku.
E. SITUACE NA TRHU EU
1. Spotřeba na trhu EU
(53)
Odpovědi na dotazníky poskytnuté spolupracujícím výrobcem v Unii byly použity ke zjištění prodeje MKP výrobního odvětví Unie na trhu EU. K výpočtu výše prodeje výrobce v Unii, který není zahrnut do definice výrobního odvětví Unie, byly také použity další dostupné informace.
(54)
Kromě údajů o dovozu z Thajska, které byly získány z odpovědí na dotazník obdržených v rámci souběžného antidumpingového řízení týkajícího se Thajska, byly údaje o objemu dovozu získány ze statistik Eurostatu.
(55)
Na tomto základě bylo zjištěno, že spotřeba MKP v EU během posuzovaného období klesla o 4 %, tedy přibližně ze 170-180 milionů kusů v roce 2005 na 165-175 milionů kusů v období přezkumného šetření (12).
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
49
41
43
Podíl na trhu (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodné započítat dovoz ze zemí, na které byla podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení rozšířena stávající antidumpingová opatření, tedy z Vietnamu a Laosu (viz 4. a 5. bod odůvodnění výše). Mělo se za to, že dovoz z těchto zemí ve skutečnosti tvořily výrobky pocházející z ČLR. Na základě těchto skutečností bylo stanoveno, že celkový dovezený objem MKP z ČLR klesl během posuzovaného období o více než 50 %. Ve stejném rozsahu klesl během tohoto období i podíl na trhu. Je však třeba podotknout, že tyto údaje zahrnují dovozy odesílané z Laosu pouze v roce 2005 a že v uvedeném roce představovaly tyto dovozy polovinu dovozů. Je třeba podotknout, že v dubnu 2005 bylo zahájeno šetření obcházení opatření týkající se dovozu MKP odesílaných z Laosu.
(57)
Podíl ČLR na trhu klesl v roce 2006 ze 7,0 % na 3,8 % a od té doby zůstává vyrovnaný (přibližně 3 %). Je třeba poznamenat, že v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti klesly podíly ČLR na trhu ze 14,8 % v roce 1998 na 1,9 % v roce 2001, podíl čínských MKP na trhu je tedy v současnosti vyšší než na konci období zkoumaného při předešlém přezkumu před pozbytím platnosti.
b) Dovozní ceny dotčeného výrobku/podbízení
(58)
Ze tří spolupracujících dovozců dovážel během období přezkumného šetření MKP z ČLR pouze jeden. Tento dovoz byl velice nízký ve srovnání s celkovým dovozem z ČLR a sestávaly z mechanismů se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Tento dovoz tudíž nebylo možné použít jako reprezentativní základ. Podle statistických údajů Eurostatu klesly dovozní ceny MKP pocházejících z ČLR během posuzovaného období o 5 % a čínské ceny představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 10 % (bez zohlednění antidumpingových cel). Absolutní úroveň cen vykázaná Eurostatem se však zdá ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách o vývozu a s údaji Eurostatu pro jiné třetí země poměrně vysoká. Jak je poznamenáno výše, je pravděpodobné, že pokud by opatření byla zrušena, čínské vývozní ceny by se musely přizpůsobit cenám zahraničních konkurentů (Thajsko, Indie), a v důsledku toho by úroveň cenového podbízení byla mnohem významnější.
c) Dovoz z jiných třetích zemí
2005
2006
2007
OPŠ
Indie
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thajsko
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hongkong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Jiné
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Pokud jde o dovoz z jiných třetích zemí, dovoz MKP pocházejících z Indie klesá, zatímco dovoz MKP pocházejících z Thajska během období přezkumného šetření mírně vzrostl a ve srovnání s předcházejícími roky je na vyšší úrovni. Stejně jako jiné země vyváží MKP do EU i Hongkong, v tomto ohledu však nebyly vzneseny žádné námitky a k dispozici nejsou žádné další informace.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (13)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
102
118
119
Výrobní kapacita
100
91
100
103
Využití kapacity (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Během posuzovaného období výroba vzrostla téměř o 20 %, zatímco kapacita zůstala poměrně vyrovnaná. V důsledku toho se využití kapacity vyvíjelo obdobně jako výroba a vzrostlo o 9 procentních bodů.
(61)
Úroveň využití kapacity během období přezkumného šetření však byla nižší než úroveň dosažená v roce 2001, tedy během období šetření v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti. Míra využití kapacity se tehdy pohybovala mezi 70 % a 75 %.
b) Stav zásob
2005
2006
2007
OPŠ
Konečné zásoby
100
95
119
143
(62)
Během posuzovaného období vrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 43 %. Velkou část výroby MKP tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých zákazníků. Jakýkoli nárůst konečných zásob nad průměrnou úroveň je tudíž znamením, že při prodeji výrobků (na domácím trhu a na trhu vývozním) dochází k obtížím. Měla by být rovněž zohledněna sezónní povaha prodeje: prodej je významnější během posledního čtvrtletí, což odpovídá začátku školního roku.
c) Prodaná množství, podíl na trhu a růst
2005
2006
2007
OPŠ
Objem prodeje
100
113
118
123
Podíl na trhu
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu EU vzrostl během posuzovaného období o 23 % a podíly na trhu se zvýšily ze 24,4 % na 31,1 %, vrostly tedy téměř o 7 procentních bodů. Tento nárůst podílů na trhu ukazuje, že růst výrobního odvětví Unie byl vyšší než růst spotřeby.
(64)
Absolutní úroveň podílu na trhu však zůstala pod úrovní z roku 2001, tedy úrovní během předchozího období šetření, kdy se pohybovala kolem 40 %.
d) Prodejní ceny a náklady
2005
2006
2007
OPŠ
Prodejní ceny
100
88
88
88
(65)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie klesla během posuzovaného období o 12 %. Je třeba poznamenat, že v posledních letech kopírovaly ceny surovin (oceli) rostoucí celosvětový trend a že ocel představuje přibližně 40 % celkových nákladů na jednotku. Prodejní ceny vedly od roku 2006 ke ztrátám.
e) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Ziskovost
100
- 646
-62
- 115
Návratnost čistých aktiv
100
-72
- 103
-53
Peněžní tok
100
56
42
- 131
(66)
V roce 2005 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, situace se však v nadcházejícím roce závažně zhoršila v důsledku obcházení opatření, které vedlo k jejich rozšíření v roce 2006 a k rozšíření definice výrobku v roce 2008. Ačkoli se však ziskovost v roce 2007 zlepšila, nebylo výrobní odvětví Unie stále schopno dosáhnout hranice ziskovosti a během období přezkumného šetření vykazovalo ztráty. Během období přezkumného šetření byly ztráty nízké.
(67)
Peněžní tok a návratnost čistých aktiv se do značné míry vyvíjely stejně. Za takové finanční situace by žadatel, jenž představuje výrobní odvětví Unie, nepochybně čelil obtížím při získávání kapitálu mimo skupinu.
f) Investice a schopnost získávat kapitál
2005
2006
2007
OPŠ
Investice (EUR)
100
190
85
80
(68)
Třebaže investice klesaly, a sice o 20 % během posuzovaného období, udrželo si výrobní odvětví Unie určitou úroveň investic, aby zůstalo konkurenceschopné. Tyto investice přestavovalo nové strojní zařízení, aby se zlepšil výrobní proces a zvýšila konkurenceschopnost.
(69)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, vzhledem ke špatné finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že jeho schopnost získávat kapitál z nezávislých zdrojů byla závažně ovlivněna.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
OPŠ
Zaměstnanost
100
94
105
104
Produktivita
100
109
113
114
Celkové mzdy
100
102
107
111
Mzdy
100
109
102
106
(70)
Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost (jednotky na plný úvazek) o 4 % a produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, se zlepšila o 14 %; celkové náklady na pracovní sílu vzrostly o 11 %, což lze do značné míry vysvětlit nárůstem zaměstnanosti; průměrný nárůst mzdy na jednoho zaměstnance byl nižší.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(71)
Na základě nejspolehlivějších dostupných skutečností byla během období přezkumného šetření na základě šetření stanovena existence dumpingu ve výši 20,7 %, což je poměrně vysoká hodnota.
4. Závěr
(72)
Výrobní odvětví Unie bylo restrukturalizováno a do určité míry těžilo z uložení opatření proti dumpingovým dovozům. Jeho hospodářská situace se skutečně v posledních letech zlepšila: výroba, prodej, podíl na trhu a zaměstnanost vykazují příznivý vývoj.
(73)
Navzdory výše zmíněnému příznivému vývoji se však výrobnímu odvětví nepodařilo zcela překonat újmu, kterou utrpělo. To dokládají především finanční ukazatele: na ziskovosti, peněžním toku a návratnosti čistých aktiv jsou stále patrné určité známky újmy. Výrobní odvětví rovněž zatím nebylo schopno dosáhnout úrovně prodeje a výroby, jíž dosahovalo v minulosti. To je rovněž nutné vnímat s ohledem na skutečnost, že během části zkoumaného období byla účinnost opatření rovněž oslabena jejich obcházením popsaným výše.
(74)
Přestože se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zůstalo během posuzovaného období výrobní odvětví Unie v obtížné situaci.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo své činnosti a těžilo z antidumpingových opatření. Avšak přestože tato opatření byla poprvé uložena v roce 1997, zcela účinná byla teprve tehdy, když byly vyrovnány účinky vstřebávání a obcházení. Ačkoli se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, toto odvětví nadále zůstává křehké a zranitelné.
(76)
Za takovýchto okolností je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy, aby bylo možné přezkoumat, zda by v případě, že by opatření byla zrušena, předpokládaný vývoj dovozu pocházejícího z ČLR z hlediska objemů a cen dále zhoršil situaci výrobního odvětví a způsobil podstatnou újmu.
1. Dopad předpokládaného zvýšení dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie
(77)
Připomíná se, že Čína disponuje značnou volnou kapacitou a že by výroba MKP mohla být snadno ve velkém rozsahu zvýšena. Toto tvrzení vychází z výše uvedených zjištění, že by jediný spolupracující čínský výrobce mohl snadno obnovit svoji v současnosti sníženou výrobní kapacitu, a dokonce zavřít výrobní závod v Thajsku a výrobu přesunout do Číny. Kromě toho značnou volnou kapacitou disponují i další nespolupracující čínští výrobci či by pro ně bylo možné tuto kapacitu vzhledem ke krátké realizační době v souvislosti s adaptabilitou strojního zařízení a celkovou univerzálností vybavení nutného k výrobě MKP snadno obnovit.
(78)
Bylo stanoveno, že nárůst výroby MKP v ČLR by byl s nejvyšší pravděpodobností hromadně vyvážen do EU, pokud by opatření byla zrušena. Tento předpoklad vychází ze skutečnosti, že trh EU je nadále důležitý z hlediska velikosti a v minulosti představoval pro čínské vývozce důležitý trh a tito vývozci by se jistě pokusili znovu získat ztracené podíly na trhu. Atraktivitu trhu EU pro čínské vývozce rovněž jednoznačně dokládají četné pokusy obejít zavedená antidumpingová opatření. Opatření byla opravdu vstřebávána, obcházena prostřednictvím třetích zemí a dokonce pomocí nepatrné úpravy výrobků.
(79)
Na závěr se konstatuje, že jakékoli budoucího zvýšení dovozu MKP do EU by mělo závažné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření byla zrušena, objem dovozu MKP z ČLR by byl podle očekávání významný. Kromě toho by tento dovoz s největší pravděpodobností vyvíjel značný cenový tlak na trh EU, tudíž i na výrobní odvětví Unie, jak naznačuje analýza cenové úrovně na trhu EU a na trzích třetích zemí. Při současných čínských cenách podle Eurostatu opravdu dochází k podbízení vůči cenám EU přibližně o 10 % (bez antidumpingových cel) a jsou v současnosti mnohem vyšší než průměrná cena možných konkurentů Číny (Indie a Thajska) na trhu EU. Pokud by opatření byla zrušena a čínští výrobci by mohli do EU vyvážet všechny typy MKP bez antidumpingových cel, je více než pravděpodobné, že by alespoň do určité míry přizpůsobili své ceny cenám svých konkurentů. To je rovněž potvrzeno (nízkou) úrovní čínských cen na trzích třetích zemí, jak uvádějí čínské vývozní statistiky. Pokud by neplatila žádná opatření, stal by se tudíž trh EU pro čínské vývozce velice atraktivním.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(80)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do EU za velice nízké ceny, čímž by byla stlačena celková úroveň cen na trhu EU. Je třeba poznamenat, že většina výrobků na trhu s MKP je vysoce standardizována, a cena je tudíž hlavním rozhodovacím faktorem.
(81)
Vzhledem k již tak špatné situaci výrobního odvětví Unie by podstatné zvýšení dovozu z ČLR za dumpingové ceny ve spojení s podstatným cenovým podbízením mělo nepochybně pro situaci výrobního odvětví Společenství vážné důsledky. Tím by došlo ke vzniku podstatné újmy, která by zcela anulovala snahy příslušného výrobního odvětví o restrukturalizaci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(82)
Bylo zkoumáno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě poskytnutých důkazů zkoumáno, jaký dopad by mělo obnovení opatření na všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo skončení platnosti takových opatření.
(83)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Jak již bylo uvedeno, na dotazník odpověděli pouze spolupracující výrobci Unie a tři nezávislí dovozci. Jeden nezávislý dovozce a jeden uživatel rovněž předložili připomínky, aniž by odpověděli na dotazník.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU přítomny po dlouhou dobu, ale potýkaly se se značnými finančními potížemi, které byly mimo jiné způsobeny nekalými dovozními praktikami.
(85)
Jejich hospodářská situace byla natolik špatná, že obě společnosti musely vyhlásit konkurs. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila konkurs v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, Koloman Hander pozbyl platební schopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, která je žadatelem v tomto přezkumu.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe konkurovat na světové úrovni, ale zejména na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU.
(87)
Akvizice firmy Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a ve Spojených státech amerických, jasně ukázala, že výrobní odvětví Společenství chce zlepšit svůj přístup na světový trh a zvýšit vážnost svého restrukturalizačního úsilí.
(88)
Jak je patrné z analýzy hospodářské situace příslušné společnosti, snahy žadatele byly alespoň zčásti úspěšné. V posledních letech roste výroba, objem prodeje a podíl na trhu, jakož i zaměstnanost.
(89)
Snahy výrobního odvětví zlepšit svoji situaci však byly oslabovány, neboť účinky opatření proti nekalému dovozu zanikly v důsledku jejich vstřebávání či obcházení. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšení nejistá, jak dokládá vývoj finančních ukazatelů.
(90)
Z toho důvodu je výrobní odvětví stále citlivé vůči účinkům zvýšeného dovozu z ČLR za nízké a dumpingové ceny. Je zjevné, že pokud by opatření byla zrušena, výrobní odvětví by znovu čelilo vážným obtížím, které by mohly být příčinou jeho definitivního zániku. Výrobní odvětví Unie snahami o restrukturalizaci prokázalo, že je životaschopné a že je stále schopno dodávat na trh EU významný podíl, že však potřebuje dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovými dovozy, aby byla v tomto odvětví nastolena ustálená a zdravá situace.
(91)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování opatření po dobu dalších pěti let bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců
(92)
Tohoto šetření se zúčastnili čtyři nezávislí dovozci, ale pouze tři z nich poskytli odpovědi na dotazník. Tito dovozci však již MKP z ČLR nedováželi, s výjimkou jednoho, který dovážel pouze mechanismy se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Dva z nich byli proti šetření a zpochybnili platná desetiletá antidumpingová opatření, třetí zaujal spíše neutrální postoj a uvedl, že se jej stávající opatření nijak nedotýkají.
(93)
Vzhledem k rozsahu antidumpingových opatření proti dovozu z ČLR a významného podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i skutečnosti, že toto odvětví rovněž vlastní důležitého distributora MKP na trhu EU, který má údajně jistou exkluzivitu pro MKP pocházející z Indie, si dovozci převážně stěžovali na omezené zdroje dodávek na trhu EU.
(94)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že v současnosti existují na trhu EU různé zdroje dodávek, a to buď od výrobního odvětví Unie, druhého výrobce ve Společenství nebo ze zdrojů jiných než ČLR, např. z Thajska.
(95)
Navíc, přestože je pravda, že úroveň stávajících opatření je poměrně vysoká, je třeba připomenout, že opatření byla zesílena na základě šetření, z něhož vyplynulo, že čínští vývozci opatření vstřebávají. Stávající úroveň je tudíž zcela odůvodněná.
(96)
Od okamžiku, kdy byla opatření uložena a jejich úroveň vzrostla, dovozy z ČLR výrazně poklesly a během období přezkumného šetření představovaly pouze malý podíl trhu EU. Dovozci se však této situaci přizpůsobili a změnili zdroje dodávek. I když se uznává, že bez opatření by měli rozsáhlejší zdroje dodávek, neboť dovozci v současné době nedovážejí MKP pocházející z ČLR, zachování opatření by na ekonomickou situaci těchto dovozců nemělo žádný nepříznivý vliv.
(97)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování platných opatření nemělo na dovozce žádný podstatný vliv.
4. Zájmy uživatelů
(98)
Jediný uživatel, který odpověděl na dotazník, předložil argumenty ve prospěch rozšíření opatření a tvrdil, že MKP vyráběné EU jsou mnohem kvalitnější než MKP dovážené z ČLR.
(99)
Další uživatel vznesl určité připomínky, nepředložil však žádné důkazy, jimiž by je odůvodnil. Z toho je patrné, že ačkoli byla zavedena určitá opatření, uživatelé nebyli těmito opatřeními výrazně dotčeni. Situace uživatelů se tudíž v důsledku zachování antidumpingových opatření pravděpodobně nezhorší.
5. Zájmy dodavatelského průmyslu
(100)
Dodavatelé ocelového drátu a ocelového pásku prodávají jen zanedbatelný procentní podíl své výroby výrobnímu odvětví Unie, a proto nejsou výsledkem tohoto řízení ovlivněni. Žádný z nich se nepřihlásil jako zúčastněná strana.
6. Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(101)
S ohledem na účinky možného pozbytí platnosti opatření na hospodářskou soutěž v EU je třeba poznamenat, že na celém světě je jen několik výrobců MKP, přičemž většinou se jedná o výrobce v Číně nebo výrobce ovládané čínskými vyvážejícími výrobci. Zánik několika zbývajících výrobců, kteří nejsou ovládáni čínskými společnostmi, by tak měl na hospodářskou soutěž v EU nepříznivé účinky.
7. Závěr týkající se zájmu Unie
(102)
S ohledem na výše uvedené faktory a úvahy je vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. SDĚLENÍ INFORMACÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(103)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Rovněž jim byl poskytnut čas, aby k poskytnutým informacím podaly připomínky a stanoviska. Byly analyzovány příslušné vznesené námitky, tím však nebyly pozměněny žádné podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bylo rozhodnuto stávající antidumpingová opatření zachovat.
(104)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by měla být, jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, obnovena antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 2074/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Mechanismy kroužkových pořadačů se pro účely tohoto článku rozumějí mechanismy, které sestávají ze dvou ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 a 8305100035) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 a 8305100034)
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Čínská lidová republika
51,2 %
8934
-
všechny ostatní společnosti
78,8 %
8900
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli (kódy TARIC 8305100011 a 8305100021).
2. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli (kódy TARIC 8305100013 a 8305100023).
3. Pro účely tohoto článku sestávají mechanismy kroužkových pořadačů ze dvou obdélníkových ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
4. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021 a 8305100023) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011 a 8305100013) je stanoveno clo ve výši 78,8 %.
Článek 3
Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Toto nařízení bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. února 2010.
A TANÁCS 157/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. február 22.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság („Bizottság”) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A 119/97/EK rendelettel (3) a Tanács 32,5 %-tól 39,4 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára. Ezek a vámtételek a 17 vagy 23 gyűrűstől eltérő típusú gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkoztak, a 17 és 23 gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre pedig a 325 EUR/1 000 darab minimum importár és az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti ár közötti különbözetnek megfelelő vám vonatkozott, amennyiben az utóbbi összeg alacsonyabb volt a minimum importárnál.
(2)
Az alaprendelet 12. cikkén alapuló vizsgálatot követően a Tanács a 2100/2000/EK rendelettel (4) módosította és növelte a fent említett vámokat egyes, a 17 és 23 gyűrűstől eltérő típusú gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek esetében. A módosított vámok 51,2 %-tól 78,8 %-ig terjedtek.
(3)
Két európai uniós gyártó kérelmét követően 2002 januárjában a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot (5) indított, ezt követően a Tanács a 2074/2004/EK rendelettel (6) négy évvel meghosszabbította a meglévő dömpingellenes intézkedéseket.
(4)
Az alaprendelet 13. cikke alapján a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően a Tanács az 1208/2004/EK rendelettel (7) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Vietnamban feladott egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára is, akár Vietnamból származónak nyilvánították ezeket, akár nem.
(5)
Az alaprendelet 13. cikke alapján a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően a Tanács a 33/2006/EK rendelettel (8) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára is, akár a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származónak nyilvánították ezeket, akár nem.
(6)
Végül a Tanács 2008 augusztusában a 818/2008/EK rendelettel (9) kiterjesztette az intézkedések alkalmazási körét egyes, kismértékben módosított gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre is, mivel megállapítást nyert, hogy az intézkedéseket kijátszották.
2. Felülvizsgálati kérelem
(7)
A Kínából származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés (10) közzétételét követően 2008. szeptember 4-én az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében ezen intézkedések felülvizsgálatára irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz.
(8)
A kérelmet a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH európai uniós gyártó (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes európai uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 50 %-át - képviseli. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(9)
Miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő felülvizsgálat indításához, a Bizottság megindította a felülvizsgálatot (11).
3. A vizsgálat
a) Eljárás
(10)
A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az ismert érintett exportáló gyártókat, importőröket és felhasználókat, az exportáló ország képviselőit, a kérelmező európai uniós gyártót és a többi ismert európai uniós gyártót. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(11)
Minden olyan fél, amely ezt a fenti határidőn belül kérelmezte, és bizonyítani tudta, hogy meghallgatását különös okok támasztják alá, lehetőséget kapott a meghallgatásra.
(12)
Kérdőívet küldtek minden olyan félnek, amely hivatalos tájékoztatás kapott a felülvizsgálat megindításáról, és azoknak, amelyek kértek kérdőívet az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül. Az említetteken kívül még egy thaiföldi gyártóval (a tervezett analóg ország) is felvették a kapcsolatot, amelynek szintén küldtek kérdőívet.
(13)
A kérdőívekre egy, gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet az Európai Unióba (a továbbiakban: EU) nem exportáló kínai exportáló gyártótól, vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalatától, a kérelmező európai uniós gyártótól, három független importőrtől és egy, a panaszossal kapcsolatban álló felhasználótól érkezett válasz. A másik európai uniós gyártó nem működött közre a vizsgálatban, egy független importőr pedig csak észrevételeket nyújtott be.
(14)
Minden érintettet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek a végleges dömpingellenes vámok bevezetésére irányuló javaslat szándékához vezettek. Kijelöltek számukra egy időszakot, amelyen belül e tájékoztatást követően előadhatták észrevételeiket. A felek észrevételeit mérlegelték, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
b) Érdekelt felek és ellenőrző látogatások
(15)
A Bizottság szolgálatai beszereztek és ellenőriztek minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítéltek a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének és a közösségi érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
i.
Kérelmező európai uniós gyártó
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Bécs, Ausztria.
ii.
Gyártó az exportáló országban
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou (Kuangcsou), valamint vele kapcsolatban álló vállalata, a Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS”), Hong Kong, Kínai Népköztársaság.
iii.
Független importőr az EU-ban
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Olaszország.
c) Vizsgálati időszak
(16)
A dömping és folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2007. október 1. és 2008. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(17)
Az érintett termék megegyezik a 2074/2004/EK tanácsi rendeletben meghatározott termékkel, azaz egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekkel, amelyek két acéllapból vagy huzalból állnak, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. A szerkezetek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyithatók. A gyűrűk alakja változó, a legelterjedtebbek kör vagy D betű alakúak (a továbbiakban: az érintett termék). A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá sorolják. Az ugyanezen KN-kód alá tartozó emelőkaros szerkezetek (LAM) nem tartoznak az érintett termékek körébe.
(18)
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket papír, karton és műanyag bevonatú irodai dossziék, prezentációs és egyéb fűzött dossziék előállítására használják.
(19)
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekből a felülvizsgálati időszak során számos különböző típust értékesítettek az EU-ban. E típusok között a különbséget a talp szélessége, a szerkezet típusa, a gyűrűk száma, a kioldó rendszer, a névleges papírtároló kapacitás, a gyűrűk átmérője, a gyűrűk alapja, a hossz és a gyűrűk közötti távolság alapján határozták meg. Tekintettel arra, hogy az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságok minden típus esetében megegyeznek, valamint hogy bizonyos határokon belül ezek egymással felcserélhetők, azt állapították meg, hogy a jelenlegi vizsgálat alkalmazásában valamennyi gyűrűs iratgyűjtő szerkezet egyetlen terméknek tekintendő.
2. Hasonló termék
(20)
A Bizottság azt is megállapította, hogy a Kínában gyártott, illetve az európai uniós gazdasági ágazat által előállított és az EU piacán eladott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaikat és felhasználásukat tekintve nem különböznek egymástól.
(21)
Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában gyártott, illetve az európai uniós gazdasági ágazat által előállított és az EU piacán eladott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében mind hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(22)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(23)
A vizsgálatban egyetlen olyan kínai gyártó sem működött együtt, amelyik gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet exportál az EU-ba. A kérelemben megnevezett négy kínai vállalat közül csak egy működött együtt, valamint a vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalat. A másik három exportőr nem adott választ a kérdőívre. Az egyedüli együttműködő kínai gyártó nem exportálta az érintett terméket az EU-ba, más harmadik ország piacára azonban igen. A felülvizsgálati időszakban az EU-ba gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet exportáló kínai gyártók együttműködésének hiányában a dömpingre vonatkozó megállapításokat a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke rendelkezéseinek megfelelően más forrásból rendelkezésre álló tények alapján kellett megtennie. Ebben az esetben a Bizottság úgy vélte, hogy az exportról a legésszerűbb és legmegfelelőbb tájékoztatással az Eurostat szolgál. Amennyiben ez kivitelezhető volt, illetve a vizsgálat időbeli korlátait figyelembe véve ezeket az információkat összevetették a vizsgálatban együttműködő, de gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet az EU-ba nem exportáló egyedülő kínai gyártótól származó információkkal és a kínai exportstatisztikával. Mindazonáltal tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártóktól nem állnak rendelkezésre vállalatspecifikus mennyiségi és volumenadatok, továbbra is úgy tekintik, hogy egyedül az Eurostat statisztikája áll rendelkezésre az EU-ba irányuló kínai exportról, noha az Eurostat által szolgáltatott áradatok abszolút szintje meglehetősen magasnak tűnik a kínai exportstatisztikában szereplő importárakhoz, valamint az Eurostat által más harmadik országról szolgáltatott adatokhoz képest.
2. A dömping folytatódása
a) Analóg ország
(24)
Mivel Kína átmenetben lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke vagy az analóg országból más országokba, beleértve az Uniót is, történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon.
(25)
Az előző vizsgálatban Indiát választották analóg országnak. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság tájékoztatta az előző vizsgálatban egyedüli együttműködő indiai gyártót a folyamatban lévő eljárás megindításáról, ám a fél megtagadta az együttműködést. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben Thaiföldet javasolták a rendes érték megállapításához használt analóg országnak. Ezt a választást az eljárásban érintett egyes felek megkérdőjelezték, és azt állították, hogy Indiát kellett volna megfelelő analóg országként alkalmazni.
(26)
Thaiföld esetében egy thaiföldi gyártó egyezett bele az együttműködésbe. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a Thaiföldtől kapott adatokat fel lehet-e használni a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy Thaiföldön nem került sor az érintett termék belföldi értékesítésére. Ezért Thaiföld esetében a rendes értéket a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja alapján kellett volna megállapítani.
(27)
Ezenkívül a Thaiföldről exportált érintett termék átlagos exportárára, illetve a Kínából származó érintett termék átlagos exportárára vonatkozóan az Eurostat által szolgáltatott adatok összehasonlítása azt mutatta, hogy a kínai termékek árai magasabbak a thaiföldi termékek árainál. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy különböző terméktípusok széles skálája tartozik az érintett termékbe, az árak pedig terméktípustól függően változhatnak. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az EU-ba irányuló exportértékesítésük pontos összetételét nem lehetet megállapítani, illetve összehasonlítani a thaiföldi exportáló gyártók termékösszetételével. Mivel semmi nem mutatott arra, hogy az exportárak jelentős eltérését bármilyen más tényezőnek lehetne tulajdonítani, azt a következtetést vonták le, hogy a kínai, illetve a thaiföldi exportáló gyártók által az EU-ba exportált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek termékösszetétele eltérő. A Thaiföld, illetve Kína által az Európai Unióval szemben érvényesített exportárak eltérése alapján, a rendelkezésre álló legmegfelelőbb adatokat felhasználva arra lehetett következtetni, hogy a Kínából érkező exportba drágább, jobb kidolgozású terméktípusok tartoznak, éppen ezért nem helyénvaló a Thaiföldről származó adatokat felhasználni a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához.
(28)
Ezenkívül a thaiföldi vállalat kapcsolatban áll a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek egyedüli együttműködő kínai gyártójával. A Bizottság megvizsgálta: lehet-e hatása a rendes érték meghatározására annak, hogy a két vállalat kapcsolatban áll egymással. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok (nevezetesen két kijátszás elleni vizsgálat) arra derített fényt, hogy a thaiföldi vállalatot az egyik kínai gyártó alapította az érintett termékre kirótt dömpingellenes intézkedésekre adott válaszként. A jelenlegi vizsgálat is ugyanezt a következtetést erősítette meg, miként az a (38) preambulumbekezdésben részletesen szerepel. Figyelembe véve a kínai és a thaiföldi gyártó közti kiforrott kapcsolatot, az tűnt helyénvalónak, ha a javasolt analóg országból együttműködő egyedüli vállalat által szolgáltatott információkat nem használják fel. Ezért valamennyi fenti tényezőt figyelembe véve, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően Thaiföldet nem lehetett megfelelő analóg országnak tekinteni a rendes érték megállapítása céljából.
(29)
Figyelembe véve a Thaiföld tekintetében fentiekben leírt tényeket, a korábbi analóg ország (India) részéről hiányzó együttműködést, valamint azt, hogy a vizsgálatban egyetlen olyan kínai vállalat sem működött együtt, amelyik gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet exportál az EU-ba, helyénvalónak minősült, hogy a rendes értéket bármilyen más elfogadható alapon - nevezetesen a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján - állapítsák meg.
b) Rendes érték
(30)
A fentiekben leírt tényekre tekintettel az a döntés született, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az uniós gazdasági ágazat árai, azaz a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapítják meg. Így a rendes értéket a kérelmező uniós gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján számították ki. Ennek a gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítését reprezentatívnak találták a Kínából az EU-ba exportált érintett termékhez képest. Mivel az uniós gazdasági ágazatra jellemző eladási árak veszteségesek voltak, azokat ki kellett igazítani úgy, hogy egy méltányos haszonkulcsot is magukban foglaljanak, mint ahogy arról az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja rendelkezik. Ebben a tekintetben az ilyen típusú üzleti tevékenységre méltányosnak tekinthető 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak.
c) Exportár
(31)
Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportár kiszámítása az Eurostat adatai alapján történt.
d) Összehasonlítás
(32)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő kiigazításokat végeztek az árakat és összehasonlíthatóságukat érintő tényezők eltéréseinek figyelembevétele céljából. A szállításban, a biztosításban és a közlekedéssel összefüggő egyéb költségekben mutatkozó eltérések miatt szükség esetén szintén sor került kiigazításokra.
e) Dömpingkülönbözet
(33)
A fenti megállapításokra tekintettel és a Kínára vonatkozó egyéb megbízható információk hiányában a súlyozott átlagok közti összehasonlításon alapuló, a vámfizetés előtti, EU határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett országos dömpingkülönbözetet kalkuláltak, amelynek értéke 20,7 %.
f) Következtetés a dömpingről
(34)
A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt dömping következett be. Ezt a következtetést i. egyrészt a (23) preambulumbekezdésben kifejtett okokból az Eurostat által szolgáltatott exportárakra, ii. másrészt a (24)-(29) preambulumbekezdésben kifejtett okokból az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az uniós gazdasági ágazat árai alapján megállapított rendes értékre alapozták.
3. A dömping ismétlődése
(35)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett folytatódásának valószínűségét is megvizsgálták. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában - egy olyan vállalatot kivéve, amely csak nem uniós országokba exportált -, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk hiányára tekintettel, az alábbi következtetések főként az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló adatokon, nevezetesen az Eurostat adatain, az egyedüli együttműködő vállalat, a kínai statisztikák és a felülvizsgálati kérelem adatain alapulnak.
(36)
Ezzel összefüggésben az alábbiakat elemezték: a) a kínai exportáló gyártók kihasználatlan kapacitása, valamint a volumeneket és árakat illetően tanúsított magatartása; és b) az EU piaca által az árakat és a volumeneket illetően a kínai exportőrökre gyakorolt vonzerő.
a) A kínai exportáló gyártók kihasználatlan kapacitása és magatartása
(37)
Érdemes emlékeztetni arra, hogy - a WHS kivételével - az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Kínában folyó gyártásról, a kihasználatlan gyártókapacitásról és a kínai piacon végzett értékesítésről nem állt rendelkezésre információ az együttműködő gyártó által megadotton kívül.
(38)
Az egyedüli együttműködő kínai gyártó 2005 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen csökkentette gyártókapacitását (a pontos adat üzleti titoktartás miatt nem hozható nyilvánosságra). Az említett kínai gyártónak azonban módjában áll ismét bővíteni gyártókapacitását. A csökkentett kapacitású gyártást valójában minden késlekedés és erőfeszítés nélkül a korábbi szintre lehetne emelni tekintettel arra, hogy a gyártó tulajdonában van egy üres ipari létesítmény az üzemelő telephely közelében. Abban a létesítményben a kínai gyártó rövid időn - körülbelül hat hónapon - belül olyan meglévő berendezés felhasználásával, amely jelenleg más termelési igényeket szolgál ki, de amelyet a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásának fokozása érdekében át tudnának alakítani, üzembe tudna állítani egy gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket előállító gyártósort. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy az említett kínai gyártó nem értékesít belföldön, és nyilvánvalóan nem tervezi, hogy a közeljövőben belföldi értékesítésbe kezdjen. Ebből következik, hogy amennyiben hagyják, hogy az intézkedések hatályukat veszítsék, ez a gyártó gyorsan növelheti gyártását, amellyel bármelyik exportpiacot célba veheti (beleértve az EU piacát is, ahol jelenleg nem értékesít). A vállalat azt is megerősítette, hogy ha a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék, bezárná a vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalata gyártó telephelyét, és a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes gyártását visszavinné Kínába. Az együttműködő vállalat nem hajtott végre jelentős beruházást, amit könnyű megmagyarázni, ha figyelembe vesszük a vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalat létezését, azt, hogy az ilyen típusú gyártó tevékenység általában kevés beruházást igényel, valamint azt, hogy a gépeket rövid időn belül át lehet állítani a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártására.
(39)
A nem együttműködő kínai gyártókkal kapcsolatban az a következtetés, hogy van még kihasználatlan kapacitás Kínában. Ez azon alapul, hogy a teljes kínai export csökkent, olyan információ viszont nincs, amely arra mutatna, hogy Kínában csökkent a kapacitás. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a gépek átállítása rövid időt igényel, és a berendezések összességében több célra is felhasználhatók a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet gyártó ágazatban, így a kapacitásokat könnyedén a korábbi szintre lehet növelni, hogy kövessék a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacának változásait.
(40)
Az egyedüli együttműködő kínai gyártó a harmadik országba irányuló exportját illetően csak részleges információval szolgált, amely arra utal, hogy 2006 és a felülvizsgálati időszak között értékesítése hozzávetőleg 10 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban a harmadik országokkal szemben felszámított átlagos exportár 0,7 %-kal emelkedett.
(41)
A más országokba irányuló kínai összkivitel alakulása tekintetében a kínai kivitel mennyiségének és árainak megállapításához kínai statisztikákat vettek figyelembe. Ezek az adatok azt erősítik meg, hogy 2004 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen csökkent a kínai gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek kivitele. A kínai statisztika szerint az exportált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek száma 2004-ben körülbelül 198 millió darab volt, ami a felülvizsgálati időszak alatt 89 millió darabra esett vissza. Másrészt az átlagos eladási ár 2004 és 2007 között meredeken csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban a 2004-es szinttől nem sokkal elmaradó szintre tornázta vissza magát. Az, hogy a felülvizsgálati időszakban a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó kínai exportvolumen csupán a 2004-es érték 45 %-ának felelt meg, míg az átlagos exportár a felülvizsgálati időszak alatt 7 %-kal alacsonyabb volt a 2004-es szintnél, megerősíti, hogy valamennyi kínai gyártó számára (akár együttműködött a vizsgálatban, akár nem) erősen érvényesül az az ösztönző, hogy újból elérjék korábbi exportteljesítményüket, figyelembe véve rendelkezésre álló kapacitásukat, valamint az exportárak előző években megfigyelt emelkedő tendenciáját. Ilyen körülmények között ésszerű azt feltételezni, hogy amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az EU piaca nagyon vonzó célpont lesz valamennyi kínai exportőr számára, amelyek törekednek majd, hogy jelentős mennyiségben exportáljanak az EU piacára.
b) Az EU piacának vonzereje
(42)
A dömpingellenes vámok bevezetése előtt az összvolumen alapján Kína számára az EU volt a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek második legnagyobb exportpiaca. Kína piaci részesedése folyamatosan csökkent a dömpingellenes intézkedések bevezetése után, amelyek hatályát két kijátszás elleni vizsgálat után meghosszabbították, a 2008-as felülvizsgálat után pedig kibővítették. A figyelembe vett időszak alatt a piaci részesedések lényegében nem változtak, és csupán kismértékben csökkentek 3,2 %-ra (- 0,4 %) a felülvizsgálati időszak alatt. Az EU piaca méretének - amelyet csak az USA előz meg -, valamint az abból következő keresletnek köszönhetően Kína egyéb exportpiacaival összehasonlítva az EU fontos célpiac. A kínai gyártóknak az EU piacán való korábbi jelenlétét és a piac fontosságát egyértelmű jelnek lehet tekinteni, amely azt mutatja, hogy a kínai gyártók a jövőben megkísérelnék visszaszerezni piaci részesedésüket az EU-ban.
(43)
Továbbá arra is egyértelmű jelek utalnak, hogy Kínában különféle felek élénk figyelemmel kísérik a jelenlegi vizsgálatot, és annak lehetőségét mérlegelik, hogy exportálni kezdjenek az EU-ba. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindítását követően a Bizottság kérdéseket kapott egy, a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben nem szereplő kínai gyártótól, amelyik kijelentette, hogy a vállalatot 2005-ben alapították, gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket gyárt, és úgy tervezi, hogy 2009-től gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket exportál az EU-ba. Ez a vállalat kezdetben fontolgatta, hogy együttműködjön az eljárásban, de végül nem adott választ a vonatkozó kérdőívre. Ez megerősíti, hogy az EU még a jelenlegi dömpingellenes intézkedésekkel együtt is vonzó piac a kínai gyártók számára, így ha hagyják, hogy az intézkedések hatályukat veszítsék, jelentős mértékben fokozódna az ösztönzés, hogy exportálni kezdjenek az EU-ba, fokozzák kivitelüket vagy újrakezdjék azt.
(44)
Az EU-nak, mint a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacának, történelmi jelentőségét és vonzerejét az is igazolja, hogy a múltban kitartóan próbálták kijátszani vagy az árakba eleve belekalkulálni a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket. Valójában amióta csak dömpingellenes intézkedéseket vezettek be Kínával szemben, a kínai exportőrök rendszeresen megpróbálják kijátszani vagy az árakba belekalkulálni ezeket, hogy bejussanak az EU piacára. Emlékezetni kell arra, hogy 2000-ben egy abszorpcióellenes eljárás eredményeként fokozták a jelenlegi intézkedéseket, a kijátszásukat célzó gyakorlatok megállapításának eredményeként 2004-ben és 2006-ban kiterjesztették őket Vietnamra és Laoszra, 2008-ban pedig az érintett termék meghatározása tekintetében módosították az intézkedéseket annak eredményeként, hogy megállapítást nyert az a gyakorlat, miszerint a termék kismértékű módosításával igyekeztek kijátszani őket.
(45)
Ami az árakat illeti, a kínai statisztikák szerint a harmadik országok piacára irányuló kínai export átlagára magasabb az EU-ba irányuló kínai export átlagáránál, de még így is jelentősen alacsonyabb az indiai és thaiföldi exportőrök - azaz a potenciális közvetlen versenytársaik - által az EU piacán érvényesített átlagáraknál. A vonatkozó kínai exportadatok arra utalnak, hogy a kínai gyártók - jelenlegi EU-beli teljesítményükkel ellentétben - a többi piac többségén már stabil helyet szereztek. Világosan kiderül tehát, hogy az EU piaca pénzügyi szempontból vonzó lehetőség lenne a kínai exportőrök számára, mivel az EU-ban magasabb árakon tudnának értékesíteni anélkül, hogy ezzel veszélyeztetnék a világ többi részében történő értékesítésüket, de a dömpingelt árakon történő értékesítéssel még így is alá tudnának kínálni versenytársaiknak az EU-ban.
c) Harmadik országok által alkalmazott kereskedelmi védintézkedések
(46)
A Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalával szemben a harmadik országok nem alkalmaznak kereskedelmi védintézkedést.
4. Következtetés
(47)
A vizsgálat azt mutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó és - minden valószínűség szerint - a többi kínai exportáló gyártó egyaránt jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik, figyelembe véve kivitelük jelentős visszaesését 2004 és a felülvizsgálati időszak között. Arra is fényt derített, hogy a kínai felek folyamatosan érdeklődést mutatnak az iránt, hogy belépjenek az EU piacára. Továbbá az egyedüli együttműködő gyártó könnyedén visszahozhatná gyártókapacitását Thaiföldről Kínába, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék.
(48)
Figyelembe véve a kínai gyártók kihasználatlan kapacitását, valamint gépeik és berendezéseik sokoldalúságát, a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából az EU piacára irányuló behozatal valószínűleg ismét jelentős mennyiségben folytatódna. Jelenleg az EU piaca az egyetlen olyan piac a világon, ahol dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, és a megállapított tények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök a szükséges kapacitás rugalmasságát kihasználva minden bizonnyal arra törekednének, hogy a lehető leghamarabb visszanyerjék korábbi piaci részesedésüket. A fenti következtetést megerősíti az a tény is, hogy az EU-ban valamennyi versenytársuknál alacsonyabb árakon is tudnának értékesíteni, és bizonyítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban ez be is következett.
(49)
E megállapítások és események alapján valószínűsíthető, hogy amennyiben a kínai exportőrök újra exportálnának az EU-ba, ez a kivitel a rendes értéknél alacsonyabb árakon történne. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó dömping valószínűleg ismét bekövetkezne.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(50)
A felülvizsgálati időszak során gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket a következő gyártók állítottak elő az EU-ban:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Bécs, Ausztria,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Olaszország.
(51)
Az első gyártó kérelmezte a vizsgálatot, és abban együtt is működött. A másik (kisebb) uniós gyártó nem működött együtt. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviselte a felülvizsgálati időszak során. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ez a gyártó képviseli az uniós gazdasági ágazatot. A továbbiakban rá az „uniós gazdasági ágazat”-ként történik hivatkozás. A kérelmező és leányvállalatai nem állnak kapcsolatban kínai exportáló gyártókkal.
(52)
Meg kell jegyezni, hogy régen az uniós gazdasági ágazat eredetileg két különálló gyártóból állt (Koloman Handler - Ausztria és Robert Krause - Németország), amelyek csődbe mentek, és egy osztrák csoport vette át őket. A vállalatok jelentős szerkezetátalakításon mentek keresztül, és a „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” elnevezésű jelenlegi struktúrát 2003-ban, azaz a figyelembe vett időszak előtt körülbelül két évvel hozták létre. A központ Ausztriában található, míg a gyártás Magyarországon folyik.
E. AZ EU PIACÁNAK HELYZETE
1. Fogyasztás az EU piacán
(53)
Az uniós gazdasági ágazat által az EU piacán gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítésének meghatározásához az együttműködő uniós gyártó kérdőívre adott válaszait használták. Az uniós gazdasági ágazat meghatározásában nem szereplő uniós gyártó értékesítéseinek kiszámítása céljából más elérhető információkat is felhasználtak.
(54)
A behozott mennyiségekre vonatkozó adatok az Eurostat statisztikáiból származtak, kivéve a Thaiföldről származó behozatal adatait, amelyek forrása az adott országra vonatkozó, párhuzamosan folyó dömpingellenes eljárás keretében kiküldött kérdőívre kapott válaszok voltak.
(55)
Mindezek alapján megállapítható, hogy az EU-ban felhasznált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 4 %-kal, a 2005-ös 170-180 millió darabról a felülvizsgálati időszakban számlált 165-175 millió darabra (12) csökkent.
2. Az érintett országból származó behozatal
a) Importvolumen és piaci részesedés
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Importvolumen
100
49
41
43
Piaci részesedés (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Annak érdekében, hogy megállapítható legyen az érintett termék Kínából származó behozatalának összvolumene, helyénvalónak tűnt az olyan országokból származó behozatal figyelembevétele is, melyekre az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiterjesztették a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket: Vietnam és Laosz (lásd a fenti (4) és (5) preambulumbekezdést). Úgy tekintették, hogy az ezen országokból származó behozatal valójában Kínából származó termékekből áll. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt Kínából behozott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes mennyisége több mint 50 %-kal csökkent. Ezen időszak alatt a piaci részesedés ugyanilyen mértékben csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy ezek az adatok a Laoszban feladott importszállítmányok közül csak a 2005-ös tételeket foglalják magukban, és abban az évben ezek tették ki a teljes behozatal felét. Megjegyzendő, hogy a Laoszban feladott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó, a kijátszások feltárására indított vizsgálat 2005 áprilisában indult.
(57)
Kína piaci részesedése 2006-ban 7,0 %-ról visszaesett 3,8 %-ra, és azóta nem változott (3 % körül van). Meg kell jegyezni, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálat idején Kína piaci részesedése az 1998-as 14,8 %-ról 1,9 %-re csökkent 2001-re, azaz a kínai gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piaci részesedése most nagyobb, mint a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat keretében a vizsgált időszak végén.
b) Az érintett termék behozatali ára/alákínálás
(58)
A három együttműködő importőr közül csak egy hozott be gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Kínából a felülvizsgálati időszak alatt. Ez a behozatal nagyon kis volumenű volt a Kínából származó összes behozatalhoz képest, és olyan 17 és 23 gyűrűs szerkezetekből állt, amelyekre minimális importár vonatkozik. Ezért ezeket nem lehetett volna reprezentatív összehasonlítási alapként használni. Az Eurostat statisztikái szerint a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek importárai 5 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, és a kínai termékek árai körülbelül 10 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak (a dömpingellenes vám figyelembevétele nélkül). Az Eurostat által megadott abszolút árszint azonban meglehetősen magasnak tűnik a kínai exportstatisztikákban szereplő behozatali árakkal és az Eurostat által más harmadik országokra megadott adatokkal összehasonlítva. A fentiek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportárakat összehangolnák a külföldi versenytársak (Thaiföld, India) áraival, és ez alapján az alákínálás mértéke sokkal jelentősebb lenne.
c) Más harmadik országokból származó behozatal
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
India
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thaiföld
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hongkong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Egyéb
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Ami a más harmadik országokból származó behozatalt illeti, az Indiából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala csökkent, míg a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala kismértékben növekedett a felülvizsgálati időszak alatt, amikor is magasabb volt mint az előző években. Más országokhoz hasonlóan Hongkong is exportál gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket az EU-ba, de nem tettek észrevételt ezzel összefüggésben, és további információk nem állnak rendelkezésre.
3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete (13)
a) Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Gyártás
100
102
118
119
Gyártási kapacitás
100
91
100
103
Kapacitáskihasználás (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
A figyelembe vett időszakban a gyártás mintegy 20 %-kal nőtt, míg a kapacitás nagyjából változatlan maradt. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás a gyártáshoz hasonló tendenciát követett: 9 százalékponttal nőtt.
(61)
A felülvizsgálati időszakban azonban a kapacitáskihasználás mértéke elmaradt a 2001-ben, azaz az előző hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszakában elért szinttől. A kapacitáskihasználás mértéke akkor 70 % és 75 % közé esett.
b) Készletek
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet
100
95
119
143
(62)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat készletei összességében 43 %-kal nőttek. A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásának jelentős része szabványos termékekből áll, az uniós gazdasági ágazatnak ezért bizonyos készletszintet biztosítania kell, hogy zökkenőmentesen ki tudja elégíteni az ügyfelei igényeit. Ha a zárókészlet az átlagos szint fölé emelkedik, az nehézségekre utal a termék értékesítésében (belföldön és az exportpiacon egyaránt). Az értékesítés szezonalitását is figyelembe kell venni: az értékesítés jelentősebb az év utolsó negyedében, amely az iskolai év kezdetének felel meg.
c) Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen
100
113
118
123
Piaci részesedés
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Az uniós gazdasági ágazat által az EU piacán realizált forgalom 23 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, piaci részesedése pedig 24,4 %-ról 31,1 %-ra emelkedett, ami mintegy 7 százalékpontos növekedésnek felel meg. A piaci részesedés növekedése azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat növekedése meghaladta a fogyasztás bővülését.
(64)
A piaci részesedés abszolút értéke elmaradt a 2001-es, azaz az előző vizsgálati időszak szintjétől, amikor 40 % körüli értéket ért el.
d) Értékesítési árak és költségek
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Eladási árak
100
88
88
88
(65)
A uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos eladási ára 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy az elmúlt években a nyersanyagok (acél) ára az egész világon emelkedő tendenciát mutatott, és a fajlagos összköltség körülbelül 40 %-át az acél teszi ki. Az eladási árak 2006 óta veszteségesek.
e) Nyereségesség, a beruházások megtérülése és készpénzforgalom
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség
100
- 646
-62
- 115
A nettó eszközállomány megtérülése
100
-72
- 103
-53
Készpénzforgalom
100
56
42
- 131
(66)
Az uniós gazdasági ágazat 2005-ben még nyereséges volt, de a következő évben jelentősen romlott a helyzet az intézkedések kijátszását célzó gyakorlatok miatt, amelyek az intézkedések hatályának 2006-ig történő meghosszabbításához, 2008-ban pedig a termék meghatározásához vezettek. Noha 2007-ben némileg javult a nyereségesség, az uniós gazdasági ágazat továbbra sem tudta elérni a nyereségküszöböt, és veszteséges volt a felülvizsgálati időszakban. A felülvizsgálati időszakban elszenvedett veszteség kicsi volt.
(67)
A készpénzforgalom és a nettó eszközállomány megtérülése nagyjából ugyanezt a tendenciát követte. Ilyen pénzügyi helyzetben a az uniós gazdasági ágazatot képviselő kérelmezőnek kétségkívül nehézséget jelentene a csoporton kívülről bevonni tőkét.
f) Beruházások és tőkebevonási képesség
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Beruházás (2005 = 100)
100
190
85
80
(68)
Még ha a beruházások csökkenő tendenciát mutattak is, nevezetesen 20 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazat megvalósított bizonyos mértékű beruházást a versenyképesség megőrzése érdekében. Az említett beruházások új gépeket jelentettek a gyártási folyamat fejlesztése és a versenyképesség növelése érdekében.
(69)
Miként a (66) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós gazdasági ágazat gyenge pénzügyi helyzetére tekintettel le lehet vonni a következtetést, hogy mindez súlyosan érintette az ágazat azon képességét, hogy független forrásból tőkét tudjon bevonni.
g) Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2005
2006
2007
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
100
94
105
104
Termelékenység
100
109
113
114
Teljes bérköltség
100
102
107
111
Bérek
100
109
102
106
(70)
A figyelembe vett időszakban a (teljes munkaidős egységekben kifejezett) foglalkoztatás 4 %-kal nőtt, az időszak alatt egy munkavállaló által előállított ezer darabban kifejezett termelékenység pedig 14 %-kal javult; a teljes bérköltség 11 %-kal emelkedett, amelyre többnyire magyarázatot ad a foglalkoztatási adatok növekedése; a munkavállalónkénti átlagos bérnövekedés korlátozottabb volt.
h) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(71)
A rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatok alapján a vizsgálat 20,7 % mértékű dömping meglétét állapította meg a felülvizsgálati időszakban, ami igen jelentős.
4. Következtetés
(72)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakításon esett át, és bizonyos mértékben kedvező volt számára a dömpingelt behozatal elleni intézkedések bevezetése. Gazdasági helyzete javult az elmúlt években: a gyártás, értékesítés, piaci részesedés és foglalkoztatás pozitív tendenciákat mutatnak.
(73)
A fent említett pozitív változás ellenére a gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiheverni a korábban elszenvedett kárt. Ez főként a pénzügyi mutatókból derül ki: a nyereségesség, a készpénzforgalom és a nettó eszközállomány megtérülése még mindig magán hordozza a károkozás nyomait. A gazdasági ágazat sem tudta még elérni az értékesítés és a termelés korábbi szintjeit. Ezt is annak a fényében kell vizsgálni, hogy a vizsgált időszak egy részében az intézkedések eredményességét aláásták a - fentiekben már leírt - kijátszásukat célzó gyakorlatok.
(74)
Noha az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete némiképp javult, még így is bizonytalan maradt a helyzete a figyelembe vett időszakban.
F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(75)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítást hajtott végre tevékenységei tekintetében, és profitált a dömpingellenes intézkedésekből. Az említett intézkedéseket már 1997-ben bevezették, ám csak akkor lettek teljesen eredményesek, amikor a vámok átvállalására és az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatokat is sikerült ellensúlyozni. Javult ugyan az uniós gazdasági ágazat helyzete, de továbbra is érzékeny és sérülékeny maradt.
(76)
Ilyen körülmények között helyénvaló elemezni az anyagi kár megismétlődésének valószínűségét, és megvizsgálni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó behozatal volumenének és árainak várható alakulása tovább rontaná-e a gazdasági ágazat helyzetét, és anyagi kárt okozna-e.
1. A dömpingelt behozatal feltételezhető növekedésének hatása az uniós gazdasági ágazatra
(77)
Emlékeztetni kell arra, hogy Kína jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik, és a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártását könnyedén tudná nagymértékben növelni. Ez azon a fentiekben megállapított tényen alapul, miszerint az egyedüli együttműködő kínai gyártó könnyedén növelni tudná jelenlegi csökkentett mértékű gyártókapacitását, sőt még thaiföldi telephelyét is bezárhatná, hogy a gyártást visszavigye Kínába. Ezenkívül más, együttműködést nem mutató kínai gyártók is jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkeznek, vagy kapacitásukat könnyedén a korábbi szintre tudnák emelni, figyelembe véve, hogy a gépek átállítása rövid átfutási időt igényel, a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek előállításához szükséges berendezések pedig több célra is használhatók.
(78)
Megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a nagyobb mennyiségben előállított gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket nagy valószínűséggel tömegesen az EU-ba exportálnák. Ez a feltételezés azon a tényen alapul, hogy az EU piaca méretét tekintve továbbra is jelentős, és mindig is fontos piac volt a kínai exportőrök számára, amelyek minden bizonnyal igyekeznének visszaszerezni elvesztett piaci részesedésüket. A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kijátszására tett számtalan kísérlet is egyértelműen bizonyítja, hogy a kínai exportőrök számára mennyire vonzó az EU piaca. Az intézkedések hatását igyekeztek átvállalni, harmadik országokon keresztül történő kivitellel, sőt akár a termékek kismértékű módosításával kijátszani.
(79)
Végül az is megállapítást nyert, hogy súlyos következményei lennének az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ha a jövőben nőne a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek EU-ba irányuló behozatala. Mint már korábban szerepelt, az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan jelentős lenne a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek importvolumene. Ez a behozatal nagy valószínűséggel jelentős árleszorító hatást gyakorolna az EU piacára és ennélfogva az uniós gazdasági ágazatra, mint ez az EU és harmadik országok piacain tapasztalható árszínvonal elemzéséből is kiderül. Az Eurostat szerint a kínai termékek jelenlegi árai körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak az EU árainál (a dömpingellenes vámok nélkül), és jelenleg sokkal magasabbak, mint a Kína potenciális versenytársai (India és Thaiföld) által az EU piacán alkalmazott átlagár. Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, és a kínai gyártók a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek valamennyi típusát dömpingellenes vámok nélkül exportálhatnák az EU-ba, több mint valószínű, hogy áraikat legalább bizonyos mértékig közelítenék a versenytársaik áraihoz. Ezt a kínai termékek harmadik országok piacán érvényesülő árainak (alacsony) szintje is alátámasztja, melyre a kínai exportstatisztikák szolgálnak bizonyítékkal. Dömpingellenes intézkedések nélkül az EU piaca igen vonzóvá válna a kínai exportőrök számára.
2. Következtetés a károkozás folytatódásának megismétlődéséről
(80)
A fentiek alapján valószínű, hogy a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az EU-ba irányuló, igen alacsony áron történő behozatal mennyiségének ugrásszerű növekedéséhez vezetne, ami az árak általános szintjének a visszaesését okozná az EU piacán. Meg kell jegyezni, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacán a termékek zöme nagymértékben szabványosított, így egy döntésnél az ár a fő tényező.
(81)
Tekintettel az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan helyzetére, a Kínából dömpingelt áron érkező behozatal jelentős növekedése, ami jelentős alákínálással párosul, kétségtelenül súlyos következményekkel járna az uniós gazdasági ágazatra nézve. Mindez anyagi kárt okozna, és semmissé tenné a gazdasági ágazat szerkezetátalakítás érdekében tett erőfeszítéseit.
G. UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(82)
Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy az Uniónak nem érdeke a hatályos dömpingellenes intézkedések megújítása. E célból az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a benyújtott bizonyítékok alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében mérlegelték az intézkedések megújításának hatását, illetve az intézkedések lejáratának következményeit.
(83)
Az intézkedések esetleges fenntartása hatásának értékelése céljából az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget adtak álláspontja ismertetésére. Mint a fentiekben már szerepelt, a kérdőívre csak az együttműködő uniós gyártók és három független importőr adott választ. Észrevételeket egy független importőr és egy felhasználó is tett, de a kérdőívre nem adott választ.
2. Az uniós ágazat érdeke
(84)
Amikor az első dömpingellenes panaszt 1995-ben benyújtották, az uniós gazdasági ágazatot két gyártó alkotta: a Koloman Handler GmbH osztrák vállalat és a Robert Krause GmbH & Co német vállalat. Ez a két vállalat már régóta jelen volt az EU piacán, de többek között a behozatalt jellemző tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat miatt súlyos pénzügyi nehézségeik voltak.
(85)
Gazdasági helyzetük olyan rossz volt, hogy mindkettő kénytelen volt csődeljárást kérni maga ellen. Míg a Robert Krause GmbH 1998-ban indított csődeljárást, utódvállalata pedig 2002-ben kényszerült ugyanerre a lépésre, addig a Koloman Handler 2001-ben vált fizetésképtelenné. Mindkét vállalatot egy másik vállalat, az SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH vásárolta meg, amelyet pedig a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH szerzett meg, amely a jelen felülvizsgálati eljárásban a panaszos szerepét tölti be.
(86)
A panaszos azóta átszervezte tevékenységét, hogy világszerte, de különösen fő piacán, az EU-ban versenyképesebbé váljon.
(87)
A Bensons (a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek nagy múltú forgalmazója, amelynek Hollandiában, Szingapúrban, az Egyesült Királyságban és az USA-ban vannak vállalatai) megvásárlása egyértelműen jelezte az uniós gazdasági ágazat azon szándékát, hogy piaci hozzáférését világszerte növelje, csakúgy, mint a szerkezetátalakításra tett erőfeszítéseinek komolyságát.
(88)
Mint a vállalat gazdasági helyzetének elemzéséből kiderül, a panaszos erőfeszítései legalább részben sikerrel jártak. Az elmúlt években a gyártás, az értékesítés volumene és a piaci részesedés, valamint a foglalkoztatás egyaránt nőtt.
(89)
A gazdasági ágazatnak a helyzete javítására tett erőfeszítéseit azonban aláásta, hogy a tisztességtelen behozatal ellen hozott intézkedések hatását csökkentették az abszorpciót és az intézkedések kijátszását célzó gyakorlatok. Ennek következtében a gazdasági ágazat a jelentős javulás ellenére is sebezhető, mint azt a pénzügyi mutatók alakulása is mutatja.
(90)
A gazdasági ágazat ezért még mindig ki van téve a Kínából alacsony, dömpingelt áron történő fokozott behozatal hatásainak. Nyilvánvaló, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a gazdasági ágazat ismét súlyos nehézségekkel kerülne szembe, amelyek akár az ágazat végleges megszűnéséhez is vezethetnének. A szerkezetátalakításra tett erőfeszítéseivel az uniós gazdasági ágazat bizonyította, hogy életképes gazdasági ágazat, amely még mindig képes arra, hogy az EU piacának jelentős részét kiszolgálja, de további hatékony védelmet igényel a dömpingelt behozatallal szemben, hogy életképessége javuljon és helyzete megszilárduljon.
(91)
Mindezek alapján a következtetés az, hogy az uniós gazdasági ágazat érdeke az intézkedések fenntartása további öt évre.
3. Az importőrök érdeke
(92)
Négy független importőr vett részt a vizsgálatban, de csak három adott választ a kérdőívre. Azonban már nem importálnak gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Kínából, kivéve az egyiküket, amelyik csak 17 és 23 gyűrűs szerkezeteket hoz be, amelyekre minimális importár vonatkozik. Két importőr ellenezte a vizsgálatot és a hatályban lévő 10 évre szóló dömpingellenes intézkedéseket, a harmadik meglehetősen semleges volt, és kijelentette, hogy a jelenlegi intézkedések nincsenek rá hatással.
(93)
Az importőrök főként arra panaszkodtak, hogy tekintettel a Kínából származó behozatal elleni dömpingellenes intézkedések nagyságára, továbbá arra, hogy az uniós gazdasági ágazat milyen jelentős piaci részesedést szerzett, valamint arra, hogy az EU piacán a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek egyik jelentős forgalmazója, amelyik állítólag egyfajta kizárólagosságot élvez az Indiából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek vonatkozásában, szintén a tulajdonában van, az EU piacán korlátozott a beszerzési források száma.
(94)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az EU piacán jelenleg különböző beszerzési források léteznek: az uniós gazdasági ágazat, a másik uniós gyártó vagy - Kínán kívüli - más források, mint például Thaiföld.
(95)
Emellett - noha igaz, hogy a jelenlegi intézkedések szintje aránylag magas - emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések mértéket egy vizsgálat eredményeként emelték meg, amelyből az derült ki, hogy a kínai exportőrök átvállalták az intézkedések hatását. Ezért a jelenlegi mérték teljesen indokolt.
(96)
Mióta intézkedéseket vezettek be, illetve azok mértékét megnövelték, a Kínából származó behozatal jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban az EU piacának csak kis részét tette ki. Az importőrök alkalmazkodtak a helyzethez, és más beszerzési forrásokra váltottak. Noha tény, hogy az intézkedések nélkül több beszerzési forrásuk lenne, mivel az importőrök jelenleg nem hoznak be Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket, az intézkedések hatályban tartása nem befolyásolná hátrányosan az importőrök gazdasági helyzetét.
(97)
Mindezek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a hatályban lévő intézkedések érvényben tartása nem érintené lényegesen az importőröket.
4. A felhasználók érdeke
(98)
A kérdőívre választ adó egyetlen felhasználó az intézkedések kiterjesztése mellett tette le a voksát, azzal érvelve, hogy az EU-ban gyártott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek minősége sokkal jobb, mint a Kínából behozottaké.
(99)
Egy másik felhasználó is tett észrevételeket, de azokat nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Ez arra enged következtetni, hogy bár az intézkedések hatályban voltak, a felhasználókat ezen intézkedések jelentős mértékben nem érintették. A felhasználók helyzetén ilyenformán a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem ront.
5. A beszállítóipar érdekei
(100)
Az acélhuzal és acélszalag beszállítói gyártásuk elhanyagolható százalékát értékesítik az uniós gazdasági ágazatnak, ilyenformán ezen eljárás eredményei őket nem érintik. Egyikük sem jelentkezett érdekelt félként.
6. Verseny- és kereskedelemtorzító hatások
(101)
Ami az intézkedések esetleges hatályvesztésének az EU-ban folyó versenyre gyakorolt hatását illeti, meg kell jegyezni, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket világviszonylatban is csak néhány gyártó állítja elő, amelyek jobbára kínaiak vagy kínai exportáló gyártók irányítása alatt állnak. A megmaradt néhány, a kínai gyártók irányításától független gyártó eltűnésének tehát negatív hatása lenne az EU-ban folyó versenyre.
7. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(102)
A fenti tényezők és megfontolások figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL ÉS DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(103)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket és igényeiket. Elemezték az ügyre vonatkozóan beadott ellenvetéseket, de ezek nem változtattak azokon az alapvető tényeken és megfontolásokon, amelyeken a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásáról szóló határozat alapult.
(104)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 2074/2004/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket meg kell újítani,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.
(2) Ennek a rendeletnek az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. A szerkezetek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyithatók.
(3) A nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
a)
17 és 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100021, 8305100023, 8305100029 és 8305100035 TARIC-kód) a vám mértéke egyenlő az 1 000 darabra vonatkozó 325 EUR minimális importár és az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti ár különbségével;
b)
nem 17 vagy 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100011, 8305100013, 8305100019 és 8305100034 TARIC-kód):
Vámtétel
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköztársaság:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kínai Népköztársaság
51,2 %
8934
-
minden más vállalat
78,8 %
8900
2. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Vietnamban feladott, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára, akár Vietnamból származónak nyilvánították ezeket, akár nem (8305100011 és 8305100021 TARIC-kód).
(2) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára, akár a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származónak nyilvánították ezeket, akár nem (8305100013 és 8305100023 TARIC-kód).
(3) Ennek a cikknek az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. A szerkezet a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyitható.
(4) A nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
a)
17 és 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100021 és 8305100023 TARIC-kód) a vám mértéke egyenlő az 1 000 darabra vonatkozó 325 EUR minimális importár és az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti ár különbségével;
b)
nem 17 vagy 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100011 és 8305100013 TARIC-kód) pedig a vám mértéke 78,8 %.
3. cikk
Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele utáni napon lép hatályba.
5. cikk
Ezt a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. február 22-én.