NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 258/2011
ze dne 16. března 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. června 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatelé“) jménem 69 výrobců představujících více než 30 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně uvědomila žadatele, jiné známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Číně a zástupce Číny, známé dovozce a uživatele. Komise rovněž uvědomila výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Nigérii, Brazílii, Turecku, Indonésii a Thajsku, jelikož tyto země byly považovány za možné srovnatelné země. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v Číně, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem za období od 1. dubna 2009 do 1. března 2010. Proběhly rovněž konzultace s čínskými orgány.
2.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(5)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo obdrženo sto pět platných odpovědí od vyvážejících výrobců v Číně, což představuje 47 % dovozu během období šetření, jak je vymezeno níže ve 24. bodě odůvodnění. Spolupráce je tedy považována za nízkou.
(6)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze tří skupin zastupujících deset jednotlivých výrobců, což představovalo 14,4 % celkového objemu vývozu z Číny do Unie a 31,3 % celkového objemu vývozu spolupracujících vývozců během období šetření. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise výběr vzorku projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Ve vztahu k navrženému vzorku obdržela Komise řadu připomínek. Připomínky, které byly shledány přiměřenými, byly zohledněny při výběru konečného vzorku.
2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Evropské sdružení výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) potvrdilo dopisem zaslaným Komisi, že všechny společnosti, které podaly podnět, souhlasí s případným zařazením do vzorku. Společně s dalšími společnostmi, které se přihlásily, tak Komise získala informace od 73 výrobců v Unii.
(8)
Při výběru vzorku bylo přihlédnuto k velké roztříštěnosti odvětví keramických obkládaček. Aby se zajistilo, že výsledky velkých podniků nebudou v analýze újmy převládat a že bude řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, mělo se za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední i velké podniky.
(9)
Na základě objemu roční výroby byly určeny tři segmenty:
- segment 1: velké podniky - výroba přesahující 10 milionů m2,
- segment 2: střední podniky - výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,
- segment 3: malé podniky - výroba nižší než 5 milionů m2.
(10)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za použití konkrétní váhy každého segmentu v celém odvětví keramických obkládaček). Podle informací shromážděných během šetření představují výrobci v každém ze segmentů 1 a 2 přibližně jednu čtvrtinu celkové výroby v Unii, zatímco výrobci v segmentu 3 představují přibližně polovinu celkové výroby v Unii. Do segmentu malých podniků spadá více než 350 společností. Do segmentu středních podniků spadá více než 40 společností a do segmentu velkých podniků více než 20 společností.
(11)
Do vzorku bylo zařazeno deset společností. Jedná se o největší společnosti v každém z uvedených tří segmentů, přičemž se zohlednily objem prodeje, výroba a zeměpisná poloha. Jedna společnost zařazená do vzorku spadá do segmentu velkých podniků, čtyři do segmentu středních podniků a pět do segmentu malých podniků. Vybrané společnosti sídlí v šesti členských státech (Itálie, Španělsko, Polsko, Portugalsko, Německo a Francie) a společně představují více než 90 % celkové výroby v Unii. Tento vzorek představoval 24 % celkové výroby spolupracujících výrobců a 7 % celkové výroby v Unii.
(12)
Během šetření se jedna společnost z Polska zařazená do vzorku rozhodla svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s žádným jiným výrobcem sídlícím v Polsku.
(13)
Bez ohledu na odstoupení polského výrobce zůstala reprezentativnost vzorku vysoká podle všech kritérií uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění. Bylo tedy rozhodnuto, že řízení může pokračovat se vzorkem devíti výrobců z pěti členských států.
(14)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace. Komise žádosti vyhověla.
2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Komise obdržela 24 odpovědí od dovozců. Tři velcí dovozci byli z výběru vzorku vyloučeni: dva byli ve spojení s čínskými vývozci a jeden s výrobcem v Unii (dovoz není v porovnání s celkovým objemem prodeje daného výrobce významný).
(16)
Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představují přibližně 6 % celkového dovozu z Číny.
(17)
Do vzorku bylo zařazeno sedm společností představujících 95 % dovozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi, které nejsou ve spojení. Jedna z těchto společností byla rovněž uživatelem dotčeného výrobku. Vzorek byl reprezentativní i z hlediska zeměpisného rozložení. Vzorek tak pokrývá členské státy, na které připadá více než 49 % dovozu do Unie, což potvrdilo jeho reprezentativnost.
2.4 Odpovědi na dotazníky a ověřování
(18)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno podat žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Jedna skupina vyvážejících výrobců požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky pro tržní zacházení. Ostatní skupiny vyvážejících výrobců požádaly pouze o individuální zacházení.
(19)
Žádosti o individuální zjišťování byly obdrženy od osmi společností nezařazených do vzorku nebo skupin společností ve spojení. Individuální zjišťování v prozatímní fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování některé z těchto společností přiznáno, bude přijato v konečné fázi.
(20)
Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří vyjádřili svůj úmysl požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii.
(21)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, osmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a od pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem. Informace byly také obdrženy od Evropského sdružení výrobců (Cerame-Unie), vnitrostátních sdružení výrobců, dovozců, sdružení dovozců a uživatelů.
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v Číně
-
Skupina Becarry, tvořená těmito společnostmi:
-
Foshan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co. Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Xinruncheng, tvořená těmito společnostmi:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Wonderful, tvořená těmito společnostmi:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., italský dovozce ve spojení.
b)
Obchodníci v Číně
-
Foshan Changwei Enterprise Co. Ltd.
c)
Obchodníci v Hongkongu
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Enmon GmbH, Německo.
e)
Vnitrostátní sdružení výrobců
-
Confindustria Ceramica (Itálie),
-
Španělské sdružení výrobců keramických obkládaček (ASCER),
-
APICER (Portugalsko).
(23)
S ohledem na potřebu určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z USA jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách dvou výrobců. Tito výrobci žádali, aby byla zachována mlčenlivost o jejich totožnosti.
3. Období šetření
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby a stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „keramické obkládačky“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99.
(26)
Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.
2. Obdobný výrobek
(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobky dovážené z Číny a výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie nejsou srovnatelné.
(28)
Připomíná se, že Komise založila svá cenová srovnání na typech výrobku rozlišených podle kontrolního čísla výrobku (product control number, dále jen „PCN“) na základě osmi vlastností.
(29)
Dotčená strana předložila své argumenty během slyšení před úředníkem pro slyšení. Uvedla, že nesrovnatelnost je způsobena různou technologií, materiálem, leštěním a návrhem, které se používají při výrobě obkládaček v Unii a v Číně. Technologicky vyspělé linky vyrábějí vysoce kvalitní obkládačky se sítotiskem a v několika barvách. Společnost vysvětlila, že pro sítotisk, válcový hlubotisk a inkoustový tisk existují různé technologie.
(30)
Navzdory žádostem o předložení podrobného vysvětlení všech těchto aspektů srovnatelnosti výrobku dotčená strana svá tvrzení nedoložila. Také argument lepší srovnatelnosti nebyl doložen žádným důkazem. Sama strana navíc uznala, že typy výrobku, které by byly po doplnění navrhovaných čtyř kritérií zahrnuty, by představovaly pouze 0,5 % trhu s obkládačkami. Jak je uvedeno ve zprávě úředníka pro slyšení, která shrnula postoj dotčené společnosti, bylo zbývajících 99,5 % výrobků stejného PCN obdobných.
(31)
Jak je uvedeno výše, strana nedoložila potřebu zavést další kritéria, ani jejich potenciální dopad na ceny. S ohledem na zanedbatelný podíl dotčených typů výrobku na trhu a výslovné uznání strany, že 99,5 % obkládaček dotčeného PCN je srovnatelných, musela být žádost o doplnění dalších kritérií do struktury PCN prozatímně zamítnuta.
(32)
Vyvozuje se závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a na domácím trhu v USA, které prozatímně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z Číny určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem bez tržního hospodářství;
4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(34)
Dvě skupiny vyvážejících výrobců v Číně požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(35)
Bylo zjištěno, že strany (dva výrobci, jeden čínský obchodník a jeden hongkongský obchodník) údajně tvořící jednu z těchto skupin ve skutečnosti nejsou ve spojení. Za těchto okolností byly žádosti o tržní zacházení těchto dvou čínských výrobců (skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) posuzovány samostatně.
(36)
Pokud jde o druhou skupinu společností, a to skupinu Wonderful, sestávající ze dvou skupin výrobců, které jsou ve spojení na základě toho, že jejich vlastníkem je stejná holdingová společnost, pouze jedna ze skupin v tomto spojení požádala o tržní zacházení, zatímco druhá požádala pouze o individuální zacházení. Jelikož však kritéria pro tržní zacházení musí být požadována a splněna u všech společnosti v rámci téže skupiny, žádost o tržní zacházení byla neúplná, a nebyla proto vzata v potaz. Skupině tedy nemohlo být tržní zacházení přiznáno.
(37)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo v případě kritéria 1 šetřením zjištěno, že výrobce má ve své obchodní licenci vývozní omezení, které bylo v praxi uplatňováno. Proto se dospělo k závěru, že rozhodnutí o prodeji nejsou přijímána svobodně, ale podléhají zásadním zásahům státu. U několika společností v rámci této skupiny pak nebylo možné stanovit, zda a kým byl do společnosti vložen počáteční kapitál. Pokud jde o kritérium 2, účetnictví ukázalo několik nedostatků, které nebyly zmíněny ve zprávě o auditu. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť významná aktiva nebyla správně zaúčtována nebo odepisována a nebyl předložen žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků.
(38)
Pokud jde o společnost Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, v případě kritéria 1 šetření ukázalo, že společnost není schopna prokázat, zda a kdo do společnosti při jejím založení vložil počáteční kapitál. Nebylo tedy možné vyloučit, že část finančních prostředků poskytl stát. Pokud jde o kritérium 2, účetní záznamy ukázaly vážné nedostatky neuvedené ve zprávě o auditu, a účetnictví tedy nemohlo být považováno za ověřené v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť nebylo možné předložit žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků, nebo doklad o uhrazení určitých aktiv.
(39)
Komise sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení dotčeným vyvážejícím výrobcům, čínským orgánům a žadatelům a vyzvala je, aby podali připomínky.
(40)
Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým nebylo tržní zacházení přiznáno. Tyto připomínky však nebyly takové povahy, aby změnily zjištění v tomto ohledu, neboť se pokusily vyvrátit pouze část zjištění, a připomínky nebyly doloženy žádným dalším důkazem.
2. Individuální zacházení
(41)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(42)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří požádali o tržní zacházení - skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, také požádali o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Skupina Wonderful a skupina Xinruncheng také požádaly o individuální zacházení.
(43)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo zjištěno, že o prodeji nebylo svobodně rozhodováno z důvodu vývozního omezení uvedeného výše v 37. bodě odůvodnění, a její žádost o individuální zacházení byla proto zamítnuta.
(44)
U ostatních vyvážejících výrobců se zjistilo, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno. Na základě dostupných informací bylo tedy předběžně stanoveno, že následující čínští vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
skupina Xinruncheng,
-
skupina Wonderful.
3. Běžná hodnota
a) Volba srovnatelné země
(45)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(46)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(47)
Komise obdržela řadu připomínek a jako alternativa bylo navrženo několik dalších zemí, zejména Brazílie, Turecko, Nigérie, Thajsko a také Indonésie.
(48)
Komise se proto rozhodla požádat o spolupráci známé výrobce v těchto zemích včetně USA. Na dotazník však odpověděli pouze dva výrobci dotčeného výrobku v USA. Neúplnou odpověď na dotazník předložil také jeden thajský výrobce; v každém případě však jeho sortiment výrobků nebyl zcela srovnatelný se spolupracujícími čínskými výrobci.
(49)
Šetření prokázalo, že USA jsou pro dotčený výrobek konkurenčním trhem. Na domácím trhu v USA aktivně působilo několik výrobců a objem dovozu byl vysoký. Šetření dále ukázalo, že keramické obkládačky pocházející z Číny a z USA mají v zásadě stejné fyzické vlastnosti a užití a že výrobní procesy jsou obdobné.
(50)
Bylo namítáno, že jelikož se trh USA vyznačuje zejména dovozem, keramické obkládačky vyráběné v USA a keramické obkládačky vyráběné v Číně pokrývají různé segmenty trhu. Typy výrobku vyráběné v tuzemsku, které by sloužily jako základ pro určení běžné hodnoty, by tedy nebyly srovnatelné s typy výrobku vyváženými Čínou do Unie. Šetření však ukázalo, že výroba v USA zahrnuje širokou škálu typů výrobku srovnatelných s typy vyráběnými v Číně a vyváženými z Číny, jak je uvedeno výše ve 49. bodě odůvodnění.
(51)
Bylo rovněž namítáno, že USA jsou relativně malým účastníkem světového trhu s keramickými obkládačkami. V roce 2009 však bylo na domácím trhu v USA vyrobeno přibližně 600 milionů m2, což je považováno za významné množství. Pro srovnání Čína, největší výrobce na světě, vyrobila ve stejném období 2 miliardy m2.
(52)
Jedna strana tvrdila, že USA mají přísné kvalitativní normy a účinně vytvořily necelní překážky pro čínský dovoz. Šetření však ukázalo, že objemy dovozu z Číny do USA, jak je uvedeno výše, jsou vysoké a představují hlavní podíl domácí spotřeby v USA. Argument, že necelní překážky v USA ovlivňují dovoz a tím hospodářskou soutěž, byl tedy zamítnut.
(53)
Údaje poskytnuté v odpovědi dvou spolupracujících výrobců v USA byly ověřeny na místě. Nakonec byly zohledněny pouze údaje jednoho navštíveného výrobce, které byly shledány jako spolehlivé informace, z nichž lze vycházet při určování běžné hodnoty. Údaje druhého navštíveného výrobce nebyly shledány jako spolehlivé a musely být vyloučeny, neboť tento výrobce vykazoval pouze část svého tuzemského prodeje a náklady nebyly zcela v souladu s účetními závěrkami.
(54)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že USA jsou vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(56)
Domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA byl shledán jako reprezentativní z hlediska objemu v porovnání s objemem dotčeného výrobku vyváženého do Unie spolupracujícími vyvážejícími výrobci.
(57)
Během období šetření bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, probíhá v běžném obchodním styku pro všechny typy obdobného výrobku vyráběného výrobcem v USA. Z důvodu rozdílné kvality mezi obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným v USA a dotčeným výrobkem vyváženým z Číny do Unie bylo v případě některých typů výrobku považováno za vhodnější běžnou cenu určit početně, aby bylo možné přihlédnout k těmto rozdílům a zajistit spravedlivé srovnání, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění.
(58)
Běžná hodnota byla určena početně tak, že k výrobním nákladům výrobce v USA byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které vývozce v USA skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce
(59)
Vývozní ceny čínských vývozců zařazených do vzorku vycházely z vývozních cen skutečně zaplacených, nebo které je třeba zaplatit prvnímu nezávislému odběrateli. Pokud byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení, ceny byly určeny početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosahovaný dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
d) Srovnání
(60)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s domácími prodejními cenami, popřípadě početně určenou běžnou hodnotou.
(61)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena o rozdíly ve vlastnostech - zejména z důvodu označení výrobců původního zařízení (OEM) - a o rozdíly v kvalitě určitých typů, které výrobce ve srovnatelné zemi nevyrábí - z důvodu nižších nákladů na neporcelánové obkládačky. Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, poskytnutím úvěru, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
a) Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(62)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingová rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, stanovila na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(63)
Na tomto základě byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Prozatímní dumpingové rozpětí
Skupina Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Skupina Wonderful
26,2 %
b) Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
(64)
Dumpingové rozpětí u ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně nezařazených do vzorku bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(65)
Dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, který byl zařazen do vzorku, ale nebylo mu přiznáno individuální zacházení (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), bylo také vypočteno tak, jak je popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
c) Všichni ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobci
(66)
Celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v Číně bylo stanoveno za použití nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typ výrobku od spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(67)
Na tomto základě průměrné prozatímní dumpingové rozpětí vzorku a celostátní úroveň dumpingu vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Vážený průměr vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení (viz příloha I)
32,3 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce
73,0 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, je odvětví keramických obkládaček v Unii značně roztříštěné. Keramické obkládačky vyrábí více než 500 výrobců.
(69)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie bylo rozděleno do tří segmentů: malé, střední a velké podniky. Malé podniky tvoří polovinu celkové výroby v Unii.
(70)
Údaje poskytnuté vnitrostátními a evropskými sdruženími podle odhadu pokrývají přibližně 75 % výroby v Unii. Tyto údaje byly porovnány s údaji poskytnutými jednotlivými výrobci a vnitrostátními sdruženími, ale také se statickými zdroji, jako je Prodcom. Objem a hodnota zbývající výroby byly extrapolovány na základě stejných zdrojů informací. Na tomto základě bylo zjištěno, že celková výroba v Unii dosáhla v období šetření 895 milionů m2. Všichni výrobci v Unii (kteří představují celkovou výrobu v Unii) tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba Unie
(71)
Spotřeba Unie byla stanovena tak, že dovoz na základě údajů Eurostatu byl připočten k prodeji výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje týkající se celkového prodeje dotčeného výrobku v Unii vycházejí z ověřených údajů poskytnutých jak vnitrostátními, tak evropskými sdruženími výrobců. Pro získání celkové hodnoty prodeje v Unii byly na základě údajů sdružení a Prodcom provedeny extrapolace.
(72)
Za posuzované období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím šetření, se spotřeba Unie snížila o 29 %, přičemž hlavní pokles o 13 % nastal v letech 2007-2008. V období šetření se v porovnání s rokem 2009 spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
+ Celkový dovoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Spotřeba
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Meziroční pokles
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Dovoz z Číny
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu dotčeného výrobku
(73)
Vývoj objemu, podílu na trhu a průměrných cen dovozu z Číny je uveden níže. Následující množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Číny
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dovozu z dotčené země
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Meziročně
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena dovozu z dotčené země (v EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Meziročně
+4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Objem celkového dovozu z Číny se za posuzované období snížil o 3 % a během období šetření dosáhl přibližně 66 milionů m2. Klesající trend jako takový odpovídá klesajícímu trendu spotřeby, ale je mnohem méně výrazný a nastal v letech 2007-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se objemy dovozu z Číny zvýšily o 6 %. Provede-li se analýza z pohledu celého posuzovaného období, podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 35 % z 4,8 % v roce 2007 na 6,5 % v období šetření.
(75)
Ceny čínského dovozu se během posuzovaného období snížily o 4 % ze 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Cenové podbízení
(76)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(77)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 44 % do 57 %. Výpočty vycházejí z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z Číny zařazenými do vzorku.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(78)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z jiných zemí (v tis. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Podíl dovozu z jiných zemí na trhu
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Dovoz z Turecka (v tis. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Podíl Turecka na trhu
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Dovoz z jiných zemí než Čína a Turecko
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Dovoz ze třetích zemí se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se tak snížil o 14 % z 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Je třeba uvést, že průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily o 22 % a byly soustavně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (během období šetření o 19 %).
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(81)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(82)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a rozsah dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých evropskými a vnitrostátními sdruženími, které byly porovnány s údaji poskytnutými výrobci a dostupnými oficiálními statistikami.
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál) byla provedena u těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(84)
Výroba výrobního odvětví Unie za posuzované období podstatně klesla, a to o 32 %. Tento pokles (za posuzované období) celkově odrážel podstatné snížení spotřeby (o 29 % za posuzované období, viz 72. bod odůvodnění výše). Trend výroby byl však odlišný. V letech 2007-2009 se výroba snížila o 32 %, přičemž největší pokles o 23 % nastal v letech 2008-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se pak výroba stabilizovala.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výroba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se snížila o 5 % v letech 2007-2008 a o 2 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Výsledné vytížení kapacity vykazovalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkový pokles o 27 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a vytížení kapacity
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výrobní kapacita
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Vytížení kapacity
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(86)
Souběžně s vývojem objemu výroby klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, srovnatelně s poklesem spotřeby, tj. o 30 % během posuzovaného období. Prodej výrobního odvětví Unie sledoval obdobný trend každoročního poklesu jako spotřeba.
Tabulka 6
Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Prodej v Unii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Podíl na trhu, který zaujímá výrobní odvětví Unie, klesl za posuzované období o jeden procentní bod.
Tabulka 7
Podíl na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl na trhu Unie
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(88)
Zaměstnanost klesla v letech 2007-2008 o 11 %. Během posuzovaného období se snížila o 16 %.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrné období
Celková zaměstnanost
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok byla v letech 2007-2008 stabilní. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření však došlo k poklesu produktivity o 19 % souvisejícímu se snížením výroby.
Tabulka 9
Produktivita
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v m2 za rok/zaměstnance)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(90)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
(91)
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.3.1 Obecné poznámky
(92)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic, tj. ukazatele vyjádřené jinak než v absolutních hodnotách, tj. pouze hodnoty vyjádřené v procentech) byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za pomoci konkrétní váhy každého segmentu v rámci celého odvětví keramických obkládaček - 52 % pro malé podniky a 24 % pro střední i velké podniky). Tím se zajistilo, aby výsledky velkých podniků v analýze újmy nepřevládaly a byla řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii.
5.3.2 Zásoby
(93)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie za posuzované období v absolutních hodnotách o 14 % klesl, jako procento výroby se podstatně zvýšil (o 37 %).
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Zvýšení zásob vypovídá o újmě. Společnosti v tomto odvětví obvykle udržují zásoby ve výši tří měsíců výroby, ale tlak čínského dumpingového dovozu je přinutil zásoby zvýšit až na šest měsíců výroby. Byl zaznamenán rovnoměrný a stabilní roční nárůst zásob ze 43 % v roce 2007 na 59 % v období šetření.
(95)
Tento nárůst zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Aby mohlo výrobní odvětví Unie ve velmi krátké době reagovat na velmi specifické objednávky, muselo zvýšit zásoby.
5.3.3 Prodejní ceny
(96)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly o 10 %.
Tabulka 11
Jednotkové ceny na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotkové ceny prodeje v Unii (v EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Zvýšení cen bylo způsobeno několika činiteli. Zaprvé to byla potřeba kompenzovat zvýšení výrobních nákladů, které se během téhož období zvýšily o 14 % (viz 106. bod odůvodnění). Zvýšení cen bylo dále způsobeno navyšováním zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie. Dovoz z Číny se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie se tedy muselo zaměřit na malé série dotčeného výrobku, kde byla poptávka roztříštěnější s menšími množstvími a širším sortimentem z hlediska typů, barev a rozměrů.
(98)
Navzdory zvýšení jednotkových cen však výrobní odvětví Unie nedosahovalo cílového zisku. Segment malých podniků byl ve skutečnosti ztrátový.
(99)
Vývoj cen dovozu z Číny je popsán v 75. bodě odůvodnění. Jak lze vidět, trend těchto cen se lišil od trendu výrobního odvětví Unie a tyto ceny byly soustavně nižší. Během období šetření byly ceny z Číny oproti cenám výrobního odvětví Unie poloviční.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy
(100)
Jak je uvedeno výše, nárůst výrobních nákladů byl vyšší než nárůst prodejních cen. Náklady výrobního odvětví Unie za posuzované období vzrostly o 14 %, své ceny však výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit pouze o 9 %. Ziskovost pak klesla z 3,9 % v roce 2007 na 0,4 % v období šetření. Výrobní odvětví dosáhlo nejnižšího zisku v roce 2009, kdy nebylo schopno pokrýt své náklady a utrpělo ztrátu ve výši 1,2 %. Ze tří segmentů byl nejvíce dotčen segment malých podniků, který pociťoval ztrátu již od roku 2008. Velké a střední podniky dokázaly navzdory podstatnému snížení ziskovosti prodávat s mírným, ačkoli ne udržitelným ziskem.
(101)
Zisky dosahované velkými a středními podniky nelze zveřejnit z důvodu důvěrnosti údajů. V segmentu velkých podniků byly zisky vypočteny na základě údajů jedné společnosti a zveřejnění výsledků středních podniků by umožnilo ostatním společnostem vypočítat zisky ostatních segmentů, neboť celkové vážené zisky jsou známy.
Tabulka 12
Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, investice a mzdy
2007
2008
2009
Období šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Čisté investice (v tis. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, zůstal během posuzovaného období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím šetření však došlo k poklesu o přibližně 54 %.
(103)
Návratnost investic v zásadě po celé posuzované období kopírovala trend ziskovosti.
(104)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie snížil o 28 %.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření průměrná mzda na zaměstnance klesla o 4 %.
5.3.5 Výrobní náklady
Tabulka 13
Výrobní náklady
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní náklady (v EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Jak je uvedeno výše, výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o 14 %. Tento nárůst byl způsoben navýšením zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie (větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů), zatímco čínský dovoz se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
6. Závěr o újmě
(107)
Šetření ukázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, využití kapacity, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se během posuzovaného období zhoršily. Ačkoli nelze přehlížet skutečnost, že negativní vývoj spotřeby měl negativní dopad na výrobní odvětví Unie, je třeba poznamenat, že čínský dovoz dokázal tlakem na ceny svůj podíl na trhu zvýšit.
(108)
Během posuzovaného období byly značně negativně ovlivněny také ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii - například ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Činitelem, který vypovídá o újmě, je podstatné navýšení zásob (o 37 %) za posuzované období. Toto navýšení zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie muselo své zásoby navýšit, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
(109)
Ačkoli se prodejní ceny výrobního odvětví Unie za posuzované období zvýšily, je to způsobeno převážně zvýšením výrobních nákladů. Celkově se ziskovost za posuzované období zhoršila. Segment malých podniků, který představoval polovinu výrobního odvětví Unie, byl ve skutečnosti ztrátový již od roku 2008. Navzdory zvýšení prodejních cen tedy výrobní odvětví nedokázalo dosáhnout dostatečného zisku. Výrobní odvětví nebylo schopno zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla míry ziskovosti nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(110)
Analýza cenových trendů na základě údajů Eurostatu ukázala, že cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem z Číny a cenami výrobního odvětví Unie se zvýšil z přibližně 40 % v letech 2007 a 2008 na přibližně 50 % v roce 2009 a v období šetření.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(112)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z Číny
(113)
Vzrůstající podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu za posuzované období se časově shodoval s poklesem zisků výrobního odvětví Unie a podstatným navýšením jeho zásob.
(114)
Ve stejnou dobu došlo také ke snížení spotřeby v Unii. Zatímco však objem čínského dovozu v letech 2007-2009 klesl o devět procentních bodů souběžně se snižující se spotřebou (ačkoli ne stejným tempem - spotřeba klesla ve stejném období o 23 procentních bodů), čínský podíl na trhu od roku 2007 stabilně rostl. Navíc mezi rokem 2009 a obdobím šetření se navzdory dalšímu snížení spotřeby o šest procentních bodů čínský dovoz o šest procentních bodů zvýšil.
(115)
Cenový rozdíl (na základě průměrných údajů Eurostatu) mezi čínským dovozem a cenami výrobního odvětví Unie byl během celého posuzovaného období velmi znatelný. Skutečnost, že již v roce 2007 dosáhl tento rozdíl více než 40 %, naznačuje, že cenová strategie čínských vyvážejících výrobců začala ještě před hospodářskou krizí. Tento rozdíl se pak po hospodářské krizi zvýšil a v období šetření dosáhl 50 %.
(116)
Vzrůstající podíl čínského dovozu na trhu společně s klesajícími cenami a zvyšujícím se cenovým rozdílem mezi cenami v Unii a čínskými cenami se časově shodoval se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny
(117)
Objem dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se za stejné období také mírně snížil (přibližně o 1 %). Zatímco ceny tohoto dovozu byly v roce 2007 srovnatelné s čínskými cenami, cenový rozdíl se v roce 2009 zvýšil na 18 % a v období šetření na 16 %.
(118)
Turecko je druhým největším vývozcem do Unie a jeho podíl na trhu dosahoval v období šetření 3 %. Tento podíl na trhu zůstal během posuzovaného období stabilní (mírně klesl o 0,4 %). Objem dovozu z Turecka se za posuzované období snížil o 37 %. Ačkoli byly ceny tureckého dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie (o přibližně 40 % za posuzované období), cenový rozdíl mezi tureckým a čínským dovozem se v roce 2009 a v období šetření zvýšil na 16 % v návaznosti na zvýšení tureckých cen o 22 %. Na základě těchto skutečností nelze vyloučit, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny mohl ve velmi omezené míře přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nenarušil však zjištěnou příčinnou souvislost s dumpingovým dovozem z Číny.
4. Dopad značné roztříštěnosti výrobního odvětví Unie
(119)
Odvětví obkládaček v Unii je značně roztříštěné. Celkový počet společností se však během posuzovaného období snížil v důsledku fúzí, ke kterým dochází v posledních dvou desetiletích. Především však šetření ukázalo, že v těch členských státech, které mají největší podíl výroby a kde je zároveň roztříštěnost zřetelnější, společnosti podnikají v klastrech. Tato struktura zaručuje efektivní rozdělování zdrojů. Roztříštěnost umožňuje velkým podnikům zadávat malým podnikům výrobu určitých typů výrobku (z hlediska barev, rozměrů atd.). S pomocí malých podniků je výrobní odvětví schopno dodávat mnoho typů výrobku v krátkém čase. To bylo zvláště důležité s ohledem na čínskou konkurenci prodávající velké série homogenního výrobku, kde není prostor pro flexibilitu návrhu, barev atd. Za těchto okolností nelze příčinnou souvislost mezi roztříštěností a zhoršením situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stanovit.
4.1 Dopad hospodářské krize
(120)
Šetření ukázalo, že hospodářská krize měla na situaci výrobního odvětví Unie nepochybně vliv.
(121)
Tento vliv byl spojen zejména s útlumem ve stavebnictví, což se odrazilo v klesající spotřebě keramických obkládaček. V obecné rovině činil v roce 2009 celkový pokles stavební činnosti v EU 7,5 % (3). Konkrétní dopad celkového hospodářského klimatu na stavebnictví se lišil v závislosti na konkrétním segmentu v rámci tohoto odvětví (4). V roce 2009 se pokles stavební činnosti týkal zejména segmentu výstavby nových domů a segmentu soukromé nebytové výstavby. Naopak stavební inženýrství bylo ovlivněno méně a segment veřejné nebytové výstavby dokonce v roce 2009 vzrostl o 1,1 %. Podle Evropské federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation) tyto trendy odrážejí vládní opatření k udržení nebo dokonce zvýšení výdajů na veřejnou výstavbu a infrastrukturu jako součást vnitrostátních stimulačních balíčků. Obdobně daňové pobídky pro energeticky účinná řešení zmírnily dopad hospodářského útlumu v oblasti obnovy a údržby.
(122)
Výše uvedený vývoj měl kladný vliv na segment obnovy a údržby (kladný přínos pro výrobu, prodej a ziskovost navazujících odvětví, neboť zisková rozpětí jsou v maloobchodním segmentu vyšší). V každém případě byly tyto segmenty hospodářským útlumem ovlivněny méně.
(123)
Následující analýza ukazuje, že ačkoli hospodářský útlum mohl situaci výrobního odvětví Unie ovlivnit, podstatná újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla skutečně způsobena dumpingovým dovozem z Číny.
(124)
Zaprvé šetření ukázalo, že stavebnictví se začalo zotavovat z dopadů hospodářského útlumu v období šetření, zatímco ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend.
(125)
Zadruhé je důležitým prvkem vývoj zásob, který v tomto případě slouží jako ukazatel vypovídající o újmě (viz 93. bod odůvodnění výše). Byl zaznamenán poměrně stabilní roční nárůst zásob. Tento typ rovnoměrného a stabilního nárůstu naznačuje, že výrobní odvětví Unie ve skutečnosti bylo pod neustálým tlakem čínských vyvážejících výrobců. Pokud by se měl nárůst zásob přičítat hospodářského útlumu, byl by v letech krize pravděpodobně zaznamenán spíše podstatný nárůst než stabilní trend za celé posuzované období.
(126)
Konečně z analýzy údajů o ziskovosti, zejména malých podniků, které v období šetření představovaly téměř 50 % výroby v Unii, vyplývá, že tyto podniky dosáhly pouze velmi nízkého zisku ve výši 0,3 % již v roce 2007 a od té doby byly ztrátové. Naznačilo to, že jejich situace se začala zhoršovat ještě před krizí.
(127)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno zejména dumpingovým dovozem z Číny. Ačkoli hospodářská krize a z ní vyplývající pokles poptávky mohly přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, její dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4.2 Tvrzení týkající se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že hlavní příčinou újmy je levný prodej ze strany polských výrobců keramických obkládaček. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že analýza újmy by měla být provedena na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, a nikoli pouze ve vztahu k jeho části. Komise nicméně situaci polského trhu na základě dostupných informací analyzovala (připomíná se, že polská společnost zařazená do vzorku se rozhodla svou spolupráci ukončit a žádná jiná polská společnost se spoluprací nesouhlasila).
(129)
Zaprvé bylo zjištěno, že pokud jde o objemy, polský prodej na zbytek trhu Unie představoval v období šetření podíl na trhu ve výši méně než 3 %.
(130)
Zadruhé, i kdyby polské společnosti při šetření spolupracovaly a jejich ceny byly v analýze podbízení zohledněny, mělo by to velmi omezenou váhu pro výpočet celkového podbízení. Pro nedostatek spolupráce na straně polské společnosti nebyly podrobné informace podle PCN k dispozici. I kdyby se však zvolil přístup „maximálního dopadu“ a do výpočtu se zahrnul veškerý polský prodej, nebyl by dopad vzhledem k relativně nízkým objemům prodeje významný a nezměnil by celkový obraz (5).
(131)
Na základě těchto informací byl dopad polského prodeje na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, omezený, pokud vůbec nějaký.
(132)
Podle dalšího tvrzení újmu způsobili sami někteří výrobci Unie tím, že do svých katalogů zařadili dovoz čínských obkládaček, které následně prodávali pod svou vlastní značkou. Toto tvrzení však nebylo doloženo a důkazy shromážděné během šetření navíc ukázaly, že tento dovoz nebyl významný. Nelze tedy dospět k závěru, že tento dovoz výrobci v EU přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(133)
Přezkoumána byla také vývozní výkonnost jako jeden ze známých činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že vývoz z Unie skutečně o 44 % klesl. Ceny tohoto vývozu se však zvýšily o 32 %. U spolupracujících výrobců zařazených do vzorku byl pokles méně výrazný (- 24 %). Šetření také ukázalo, že podíl vývozu vyjádřený jako procento celkového prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil ze 17 % v roce 2007 na 19 % v roce 2009. I když objemy vývozu spolupracujících výrobců v Unii klesly, tento pokles byl méně výrazný než pokles prodeje na trhu Unie (- 24 % u vývozu v porovnání s - 30 % u prodeje v Unii). Proto se má za to, že pokles objemu vývozu nelze vysvětlovat úrovní újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6. Závěr o příčinných souvislostech
(135)
Dospělo se tedy k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z Číny. Hospodářská krize a dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny sice měl na situaci výrobního odvětví Unie dopad, ale tento dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl tedy vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(137)
Evropské sdružení (Cerame-Unie) a hlavní vnitrostátní sdružení výrobců poskytly vysokou míru součinnosti a podpory. Žádný z výrobců v Unii navíc nevznesl žádnou námitku proti zahájení šetření nebo uložení opatření. Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v Unii.
(138)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v 76. a následujících bodech odůvodnění.
(139)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie by mělo prospěch z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz keramických obkládaček bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Účinek dumpingového dovozu z Číny způsobující pokles prodejních cen by i nadále srážel prodejní ceny a zisky výrobců v Unii.
(141)
Jelikož finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců
(142)
Spolupráce dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, představovala přibližně 6 % celkového objemu dovozu z Číny. Při výběru vzorku (viz 15. bod odůvodnění) bylo vybráno sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení (z nichž jeden byl uživatelem). Představovali přibližně 5 % celkového dovozu z Číny. Spolupracující dovozci obchodovali převážně s obkládačkami, s výjimkou jednoho dovozce, pro kterého obchodování s obkládačkami představuje malou část jeho celkové obchodní činnosti. U těchto spolupracujících dovozců byl podíl dovozu z Číny na jejich celkovém nákupu velmi významný (více než 3/4). Ačkoli se zdá, že existuje ziskové rozpětí, které dokáže absorbovat zvýšení cen čínského dovozu, neboť obchodní přirážka dovozců u tohoto dovozu je přibližně 50 %, obvykle vykazují zisky ve výši přibližně 5 %.
(143)
Pokud by tedy opatření byla uložena, měla by z prostého pohledu nákladů s největší pravděpodobností vliv na obchodní činnost dovozců.
(144)
Šetření však ukázalo, že dovozci a uživatelé mohou přejít na výrobky nakupované ze třetích zemí nebo v rámci Unie. Tato změna může nastat celkem snadno, neboť výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí v několika zemích v Unii i mimo ni (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, jihovýchodní Asie, Brazílie a jiné).
(145)
Jeden dovozce prohlásil, že se v důsledku zahájení šetření pokusil změnit dodavatele, ale jeho snahy nebyly úspěšné. Na druhé straně jiný dovozce prohlásil, že tento proces již v době šetření probíhal a byl úspěšný. Třetí dovozce tvrdil, že by se tak rozšířilo jeho portfolio nečínských výrobců a že provedení by bylo snadné.
(146)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že uložení opatření by nebránilo dovozcům v Unii nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. Kromě toho cílem antidumpingových cel není zablokovat konkrétní obchodní kanály, ale obnovit rovné podmínky a reagovat na nekalé obchodní praktiky.
(147)
Konečně relativně nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, by mohla naznačovat, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost významný dopad.
3. Zájem uživatelů
(148)
Komise kontaktovala dvě hlavní sdružení uživatelů v Unii.
(149)
Stavebnictví (zastoupené Evropskou federací stavebnictví) se rozhodlo při šetření aktivně nespolupracovat. Sdružení odpovědělo na počáteční dotazník Komise, ale poté přestalo spolupracovat pro nedostatek zájmu jeho členů.
(150)
Tato nízká úroveň spolupráce ze strany uživatelů by naznačovala, že toto odvětví není příliš závislé na čínském dovozu, nebo že by v případě uložení opatření neutrpělo významnou újmu. Toto zřejmě platí zejména ve stavebnictví, kde podle prohlášení výrobců během inspekcí na místě, nemají keramické obkládačky významný vliv na konečné náklady. Vzhledem k nákladům jiných materiálů při nové výstavbě nebo obnově je to zřejmě logické. Navíc, jak je uvedeno výše, mohlo by být relativně snadné změnit zdroj dodávek.
(151)
Evropské sdružení maloobchodních prodejců potřeb pro domácí kutily (European DIY Retail Association, EDRA) kontaktovalo Komisi jménem svých členů. Toto sdružení předložilo své připomínky na začátku šetření a tvrdilo, že cla by vedla ke zvýšení spotřebitelských cen a přechod na jiné zdroje dodávek by znamenal vysoké náklady jak pro distributory, tak pro zákazníky. Tato tvrzení však nebyla doložena.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobný omezený, neboť obchodní přirážka uplatňovaná prodejci je obvykle velmi vysoká. Dokonce i zvýšení cen by mělo na spotřebitele omezený dopad vzhledem k tomu, že zvýšení nákladů by se pohybovalo v rozmezí od 1,5 do 3 EUR za m2 (na základě průměrné ceny čínského dovozu ve výši 4,5 EUR v období šetření). Jednotliví spotřebitelé kupují omezená množství obkládaček, a ne příliš často. Navíc krátkodobé zvýšení ceny by mohlo mít dlouhodobě příznivé účinky na spotřebitele při zajišťování hospodářské soutěže na trhu. Dlouhodobá neexistence hospodářské soutěže by mohla vést k ještě většímu nárůstu cen a levný dovoz by mohl zcela zmizet.
5. Zájem dodavatelů
(154)
Během šetření se nepřihlásili ani dodavatelé, ani sdružení dodavatelů.
(155)
Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé, které by mohlo probíhající řízení nejvíce zajímat, jsou výrobci zařízení pro výrobu obkládaček. Šetření ukázalo, že někteří čínští výrobci nakupují svá zařízení od dodavatelů se sídlem v Unii. Z oficiálních údajů nicméně vyplynulo, že prodej z Unie do Číny má v posledním desetiletí stabilní, mírně klesající trend a že Čína představuje velkou, nikoli však převažující část jejich prodeje (přibližně 10 %). Hlavní zákazníci dodavatelů jsou ve skutečnosti výrobci v Unii, a proto mají dodavatelé velký zájem na výkonnosti výrobního odvětví Unie, na kterém závisejí.
(156)
Navíc absence spolupráce ze strany tohoto odvětví naznačila, že dodavatelé se nedomnívají, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by mohla jejich situaci významně poškodit.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(157)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny.
G. PROZATIMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(158)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Číny uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
2. Prozatímní opatření
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení má za to, že by na dovoz pocházející z Číny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(164)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(165)
Následující navrhované celní sazby vycházejí z dumpingových rozpětí stanovených šetřením, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Prozatímní antidumpingová cla jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Prozatímní clo
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
32,3 %
32,3 %
Všichni ostatní
73,0 %
73,0 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(166)
Výše uvedená prozatímní zjištění se sdělují všem zúčastněným stranám, které jsou vyzývány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu předtím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Společnosti uvedené v příloze I
32,3 %
B012
Všechny ostatní společnosti
73,0 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2011.
A BIZOTTSÁG 258/2011/EU RENDELETE
(2011. március 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. június 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerámialapok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be 69 olyan gyártó nevében, amelyek termelése a kerámialapok teljes uniós gyártásának több mint 30 %-át teszi ki. A panasz nyilvánvaló bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportőr gyártókat, Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok), Nigériában, Brazíliában, Törökországban, Indonéziában és Thaiföldön, mivel ezek az országok esetleg analóg országként jöhetnek számításba. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel a kínai exportőr gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi ismert kínai exportőr gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltasson alapvető információkat a 2009. április 1. és 2010. március 1. közötti időszakban az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultált.
2.1. Mintavétel a kínai exportőr gyártók körében
(5)
A mintavétel során százöt érvényes válasz érkezett azoktól a kínai exportőr gyártóktól, akik a (24) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakban a behozatal 47 %-át bonyolították le. Az együttműködés ezért csekély mértékűnek tekinthető.
(6)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése alapján az exportőr gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló kivitelének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A kiválasztott minta három olyan csoportból állt, amelyek a vizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló összes export 14,4 %-át, valamint az együttműködő gyártók összes exportjának 31,3 %-át képviselő tíz független gyártót foglalták magában. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. A javasolt mintával kapcsolatban számos észrevétel érkezett. A végleges minta kiválasztásánál a megfelelőnek ítélt észrevételeket figyelembe vették.
2.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(7)
Az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége a Bizottságnak küldött levelében megerősítette, hogy a panaszos vállalatok mindegyike beleegyezett a mintában való részvételbe. A Bizottságnál jelentkezett más vállalatokkal együtt összesen 73 uniós gyártótól érkeztek információk.
(8)
A mintavétel során figyelembe vették a kerámialap-ágazat jelentős széttagoltságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei ne legyenek túlsúlyban és hogy az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze, úgy ítélték meg, hogy a mintában valamennyi szegmensnek, azaz a kis- és középvállalkozásoknak, illetve a nagyvállalatoknak is szerepelnie kell.
(9)
Az éves termelés mennyisége alapján három szegmenst különböztettek meg:
- 1. szegmens: nagyvállalatok, amelyek termelése meghaladja a 10 millió m2-t,
- 2. szegmens: középvállalkozások, amelyek termelése 5 és 10 millió m2 között van,
- 3. szegmens: kisvállalkozások, amelyek termelése 5 millió m2-nél kevesebb.
(10)
A mikrogazdasági mutatók elemzésénél az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit - az egyes szegmensek teljes kerámialap-ágazatban képviselt súlyát tekintve - aszerint súlyozták, hogy mekkora az adott szegmens részesedése a teljes uniós termelésből. A vizsgálat során beérkező információk alapján az 1. és 2. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés hozzávetőleg egynegyedét, míg a 3. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés mintegy felét képviselik. A kisvállalkozások szegmensében több mint 350 vállalat szerepel. A középvállalkozások szegmensébe több mint 40, míg a nagyvállalatok szegmensébe több mint 20 vállalat tartozik.
(11)
Tíz vállalatot vettek fel a mintába. Az értékesítést, a termelést és a földrajzi elhelyezkedést tekintve ezek a három szegmens legnagyobb vállalatai. Egy a nagyvállalatok, négy a középvállalkozások és öt a kisvállalkozások szegmensébe tartozik. A kiválasztott vállalatok hat tagállamban találhatók (Olaszországban, Spanyolországban, Lengyelországban, Portugáliában, Németországban és Franciaországban), amelyek együttesen a teljes uniós termelés több mint 90 %-át képviselik. Ez a minta az együttműködő gyártók teljes termelésének a 24 %-át és a teljes uniós termelésnek a 7 %-át képviseli.
(12)
A vizsgálat során a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködését a vizsgálattal. A Bizottság nem talált másik együttműködő lengyel gyártót.
(13)
A lengyel gyártó visszalépése ellenére - a (8) és a (10) preambulumbekezdésben említett valamennyi szempontot figyelembe véve - a minta továbbra is igen reprezentatív maradt. Ezért úgy határoztak, hogy az eljárás öt tagállam kilenc gyártójával is folytatható.
(14)
A panaszosok kérték, hogy a nevüket ne hozzák nyilvánosságra. A Bizottság a kérést elfogadta.
2.3. Mintavétel az importőrök körében
(15)
A Bizottsághoz 24 válasz érkezett az importőröktől. Három nagy importőrt kizártak a mintavételből: két vállalat kínai exportőrökkel, egy pedig egy uniós gyártóval állt kapcsolatban (a behozatal a gyártó teljes értékesítéséhez viszonyítva elenyésző).
(16)
A független együttműködő importőrök a Kínából származó összes behozatal mintegy 6 %-át képviselik.
(17)
Hét vállalatot vettek fel a mintába, amelyek a független együttműködő vállalatok által lebonyolított behozatal 95 %-át képviselik. Az egyik vállalat az érintett termék felhasználója is egyben. A minta a földrajzi megoszlás tekintetében is reprezentatívnak tekinthető. Azokat a tagállamokat foglalja magában, amelyek az Unióba érkező behozatal több mint 49 %-át képviselik, ami szintén alátámasztja a minta reprezentatív jellegét.
2.4. Kitöltött kérdőívek és ellenőrzések
(18)
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintába felvett kínai exportőr gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak. A mintába felvett exportőr gyártók egy csoportja az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást igényelt, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Az exportőr gyártók többi csoportja csak egyéni elbánást kért.
(19)
Egyéni vizsgálatra irányuló kérelem nyolc, a mintavételbe be nem vont vállalattól, illetve kapcsolt vállalatok csoportjától érkezett. Az ideiglenes szakaszban ezen kérelmek vizsgálata túlságosan nehézkes lett volna. A Bizottság a végleges szakaszban dönt arról, hogy ezen vállalatok valamelyikét egyéni vizsgálatban részesíti-e.
(20)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak, illetve azoknak a mintavételbe be nem vont exportőr gyártóknak, akik jelezték, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni vizsgálatot kérnek, továbbá a mintába felvett uniós gyártóknak, az együttműködő független importőröknek és valamennyi ismert uniós felhasználónak.
(21)
A mintába felvett exportőr gyártók három csoportja, a mintavételbe be nem vont nyolc exportőr gyártó, illetve exportőr gyártók csoportja, a mintába felvett kilenc uniós gyártó és exportőr gyártóval kapcsolatban nem álló öt importőr küldött vissza kitöltött kérdőíveket. Beadványok érkeztek az európai gyártók szövetségétől (Cerame-Unie), a gyártók nemzeti szövetségeitől, importőröktől, illetve importőrök és felhasználók szövetségeitől.
(22)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt és ellenőrző látogatásokat tett a mintába felvett kilenc uniós gyártó, illetve az alábbi vállalatok telephelyein:
a)
Kínai exportőr gyártók
-
Becarry-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., egy kapcsolatban álló olasz importőr
b)
Kereskedők Kínában
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
c)
Kereskedők Hongkongban
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
d)
Független importőrök
-
Enmon GmbH, Németország
e)
A gyártók nemzeti szövetségei
-
Confindustria Ceramica (Olaszország)
-
Spanish Ceramic Tile Manufacturer’s Association (ASCER)
-
APICER (Portugália)
(23)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, két gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor a rendes értéknek az Egyesült Államokból mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából. Ezek a gyártók kérték kilétük bizalmas kezelését.
3. Vizsgálati időszak
(24)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(25)
Az érintett termék mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termék, alátéten is (a továbbiakban: kerámialap vagy érintett termék), amely jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartozik.
(26)
A kerámialapokat főleg az építőiparban használják falak és padlók burkolására.
2. Hasonló termék
(27)
Az egyik fél azt állította, hogy a Kínából behozott termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott termék nem összehasonlítható.
(28)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság az árak összehasonlítását a nyolc mutatóra épülő termékkód alapján megkülönböztetett terméktípusokra alapozta.
(29)
A szóban forgó fél az érveit a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során ismertette. Érvelésében arra hivatkozott, hogy az uniós és a kínai burkolólapok a technológiák, az anyagok, a fényezés és a kivitel különbözősége miatt nem összehasonlíthatók. A fejlett gyártósorok szitanyomású és többféle színű, jó minőségű burkolólapokat állítanak elő. A vállalat képviselője kifejtette, hogy különböző nyomási technológiákat alkalmaznak szitanyomás, hengernyomás és tintasugaras nyomás esetén.
(30)
Annak ellenére, hogy a Bizottság kérte a termékek összehasonlíthatósági szempontjait részletesen kifejtő beadvány elkészítését, a szóban forgó fél nem igazolta állításait. Az összehasonlíthatóság javítására vonatkozó érvelést sem támasztotta alá semmilyen bizonyíték. Továbbá a szóban forgó fél maga is elismerte, hogy a további négy javasolt szempont figyelembevételével vizsgálandó terméktípusok a burkolólapok piacának mindössze 0,5 %-át képviselnék. Amint az a meghallgató tisztviselő által készített, az érintett vállalat álláspontját összefoglaló jelentésben is szerepel, az ugyanazon termékkód alá tartozó termékek fennmaradó 99,5 %-a hasonló.
(31)
A fent említettek szerint a szóban forgó fél sem a további szempontok figyelembevételének szükségességét, sem azok árakra gyakorolt lehetséges hatásait nem támasztotta alá. Az érintett terméktípusok elhanyagolható piaci részesedésére tekintettel, illetve figyelembe véve, hogy a szóban forgó fél egyértelműen elismerte, hogy az érintett termékkód alá tartozó burkolólapok 99,5 %-a hasonló, ideiglenesen elvetették az arra vonatkozó kérelmet, hogy a termékkódok szerkezetében további szempontokat vegyenek figyelembe.
(32)
Megállapították, hogy a kínai piacon, az ideiglenesen analóg országnak tekintett Egyesült Államok piacán, továbbá az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási formái megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintik.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden - a tájékozódás megkönnyítése érdekében - az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és
5.
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik.
(34)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján a kínai exportőr gyártók két csoportja kérte a piacgazdasági elbánást.
(35)
Megállapítást nyert, hogy az egyik csoportot állítólagosan alkotó felek (két gyártó; egy kínai és egy hongkongi kereskedő) valójában nem is állnak egymással kapcsolatban. Ez alapján a két kínai gyártó (a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét külön kezelték.
(36)
A másik vállalatcsoportot, nevezetesen a Wonderful-csoportot illetően, amely az ugyanazon holdingvállalat tulajdonában lévő két gyártócsoportot foglalja magában, csak az egyik csoport kért piacgazdasági elbánást, a másik az egyéni elbánást kérelmezte. Mivel a piacgazdasági elbánást egy csoport minden tagjának kérnie kell és kritériumait a csoport összes tagjának teljesítenie kell, a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelem hiányos volt, ezért nem vették figyelembe. A csoportot így nem részesítették piacgazdasági elbánásban.
(37)
A Becarry-csoportot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a gyártó működési engedélye exportkorlátozást tartalmaz, amit a gyakorlatban is alkalmaztak. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az értékesítéssel kapcsolatos döntéseket nem szabadon, hanem jelentős állalmi beavatkozás mellett hozták meg. Ezenkívül a csoportba tartozó számos vállalat esetében nem tudták megállapítani, hogy az indulótőkét befizették-e és hogy ki volt a befizető. A 2. kritériumot illetően a számviteli ellenőrzés súlyos hiányosságokat tárt fel, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatosan megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a főbb eszközök számviteli nyilvántartása és értékcsökkenése nem volt megfelelő, illetve a vállalat földhasználati jogának kifizetését nem tudták igazolni.
(38)
A Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. vállalatot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a vállalat nem tudta igazolni, hogy az indulótőkét az alapításkor befizették és hogy ki volt a befizető. Így nem lehetett kizárni, hogy a pénzeszközök egy részét az állam finanszírozta. A 2. kritérium vonatkozásában a számviteli nyilvántartások súlyos hiányosságokat mutattak, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben, ezért úgy tekintették, hogy a könyvelés ellenőrzését nem a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatban megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a vállalat nem tudta igazolni, hogy fizetett a földhasználati jogáért, illetve bizonyos eszközökért.
(39)
A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az érintett exportőr gyártóknak, a kínai hatóságoknak és a panaszosoknak, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(40)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek a mintavételbe bevont két olyan exportőr gyártótól, akiket a Bizottság nem részesített piacgazdasági elbánásban. Ezek az észrevételek azonban nem változtattak a Bizottság megállapításain, mivel azokat csak részben próbálták cáfolni és az észrevételek alátámasztására nem nyújtottak be további bizonyítékokat.
2. Egyéni elbánás
(41)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy főbb vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(42)
A piacgazdasági elbánást kérő, mintába felvett exportőr gyártók - a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. - egyéni elbánást is kértek arra az esetre, ha piacgazdasági elbánásban nem részesülhetnének. A Wonderful-csoport és a Xinruncheng-csoport szintén egyéni elbánást kért.
(43)
A Becarry-csoporttal kapcsolatban megállapították, hogy a fenti (37) preambulumbekezdésben említett exportkorlátozás miatt az értékesítési döntéseket nem szabadon hozzák meg, így az egyéni elbánásra irányuló kérelmüket elutasították.
(44)
A többi exportőr gyártó vonatkozásában megállapították, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeket, így egyéni elbánásban részesülhettek. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a mintába felvett alábbi kínai exportőr gyártók az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek eleget tesznek.
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng-csoport
-
Wonderful-csoport
3. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(46)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében az Egyesült Államokat használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(47)
Számos észrevétel érkezett és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát, Törökországot, Nigériát, Thaiföldet és végül Indonéziát.
(48)
A Bizottság ezért úgy határozott, hogy együttműködést kezdeményez ezen országok, többek között az Egyesült Államok ismert gyártóival. A kérdőívre azonban az érintett termék egyesült államokbeli gyártói közül mindössze ketten válaszoltak. A thaiföldi gyártó is hiányos kérdőívet küldött be, és termékkínálata sem volt megfelelően összehasonlítható az együttműködő kínai gyártó termékeivel.
(49)
A vizsgálat feltárta, hogy az Egyesült Államok az érintett termék vonatkozásában versenyképes piac. Az Egyesült Államokban számos gyártó működik, és a behozatal mennyisége jelentős. A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a Kínából, valamint az Egyesült Államokból származó kerámialapok fizikai jellemzői és felhasználásuk alapvetően azonos, továbbá gyártási eljárásuk is hasonló.
(50)
Arra hivatkoztak, hogy mivel az Egyesült Államok piacára főleg a behozatal jellemző, az Egyesült Államokban, illetve a Kínában gyártott kerámialapok a piac különböző szegmenseit célozzák meg. Így a belföldön gyártott terméktípusok, amelyek a rendes érték megállapításának alapjául kellene, hogy szolgáljanak, nem összehasonlíthatók azokkal a terméktípusokkal, amelyeket Kína az Unióba exportál. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az Egyesült Államokban számos olyan terméktípust állítanak elő, amelyek a fenti (49) preambulumbekezdésben említettek szerint hasonlóak a Kínában gyártott és onnan exportált terméktípusokhoz.
(51)
Azzal is érveltek, hogy az Egyesült Államok viszonylag kis szerepet tölt be a kerámialapok világpiacán. Ugyanakkor 2009-ben mintegy 600 millió m2 mennyiséget gyártottak belföldön, ami jelentősnek tekinthető. Összehasonlításként Kína, a világ legjelentősebb gyártója, 2 milliárd m2 mennyiséget állított elő ugyanabban az időszakban.
(52)
Az egyik fél azt állította, hogy az Egyesült Államokban szigorú minőségi előírások vannak érvényben, és eredményes nem tarifális akadályokat gördítettek a kínai behozatal útjába. A vizsgálat során ugyanakkor feltárták, hogy az Egyesült Államokba irányuló, Kínából történő behozatal a fent említettek szerint igen nagy arányú, és az egyesült államokbeli fogyasztás jelentős részét képviseli. Ezért elvetették azt az állítást, hogy az Egyesült Államokban a nem tarifális akadályok befolyásolják a behozatalt és a versenyt.
(53)
Az együttműködő két egyesült államokbeli gyártó beadványaiban szereplő adatokat a helyszínen ellenőrizték. Végül az egyik felkeresett gyártó adatait vették figyelembe, mivel azokat megbízhatónak találták ahhoz, hogy a rendes érték megállapításának alapjául szolgáljanak. A másik gyártótól származó információkat nem találták megbízhatónak és elvetették azokat, mivel ez a gyártó a belföldi értékesítéseinek csak egy részéről számolt be és a költségeit nem lehetett megfelelően összeegyeztetni a könyveléssel.
(54)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az Egyesült Államok az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján megfelelő és ésszerű analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(55)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján az alábbiak szerint állapították meg.
(56)
Az egyesült államokbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a volumen tekintetében reprezentatívnak minősült az együttműködő exportőr gyártók által az Unióba exportált érintett termékkel összehasonlítva.
(57)
Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban az egyesült államokbeli gyártó által előállított hasonló termékek valamennyi típusát a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi csatornákon független vásárlóknak értékesítették. Az Egyesült Államokban gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából az Unióba exportált érintett termék minőségbeli különbségei miatt néhány terméktípus vonatkozásában úgy ítélték meg, hogy a számtanilag képzett rendes érték megállapítása alkalmasabb módszer arra, hogy ezeket a különbségeket figyelembe lehessen venni és a (61) preambulumbekezdésben említett megfelelő összehasonlítást biztosítani tudják.
(58)
A rendes értéket úgy számították ki, hogy az egyesült államokbeli gyártó termelési költségeit az értékesítési, általános és igazgatási költséggel, illetve a nyereséggel növelték. Az értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően az egyesült államokbeli gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
c) Az exportőr gyártók exportárai
(59)
A mintába felvett kínai exportőrök exportárait az első független fogyasztó által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján állapították meg. Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló uniós importőrön keresztül valósult meg, úgy az árakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportőr gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
d) Összehasonlítás
(60)
A dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy a mintába felvett exportőrök gyártelepi exportárait összehasonlították a belföldi értékesítési árakkal, illetve adott esetben a számtanilag képzett rendes értékkel.
(61)
A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének megfelelően. A rendes értéket az alacsonyabb költségű, nem porcelánból készült lapok jellemzőinek - főleg az eredeti márkák és a nem analóg ország gyártója által előállított különböző típusok minőségbeli különbségeiből adódó - eltérései vonatkozásában kiigazították. Adott esetben további kiigazításokat alkalmaztak a tengeri szállítási, biztosítási, kezelési és egyéb költségek, csomagolási, banki és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontos és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
4. Dömpingkülönbözetek
a) A mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében megállapított dömpingkülönbözet
(62)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított, súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok által az Unióba exportált érintett termékek fentiek szerint meghatározott exportárának súlyozott átlagával.
(63)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Xinruncheng-csoport
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
Wonderful-csoport
26,2 %
b) Minden más együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet
(64)
A mintavételbe be nem vont többi együttműködő kínai exportőr gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján számították ki.
(65)
A mintába felvett, de egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai exportőr gyártó (Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd.) esetében a dömpingkülönbözetet a fenti (64) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint állapították meg.
c) Minden más (együtt nem működő) exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet
(66)
Minden más, együtt nem működő kínai exportőr gyártó esetében az országos dömpingkülönbözetet egy reprezentatív terméktípust előállító együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján határozták meg.
(67)
Ez alapján a minta súlyozott átlagával számított ideiglenes dömpingkülönbözet és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, illetve egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében (lásd az I. mellékletet)
32,3 %
A fennmaradó dömpingkülönbözet az együtt nem működő exportőr gyártók esetében
73,0 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(68)
A (8) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. Kerámialapokat több mint ötszáz gyártó állít elő.
(69)
A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazatot három szegmensre osztották: kisvállalkozások, középvállalkozások és nagyvállalatok. A kisvállalkozások adják az uniós termelés felét.
(70)
Becslések szerint a nemzeti és az európai szövetségektől származó adatok az uniós termelés mintegy 75 %-át foglalják magukban. Ezeket az adatokat összevetették a független gyártóktól és a nemzeti szövetségektől származó adatokkal, illetve olyan statisztikai forrásokkal is, mint a Prodcom. A fennmaradó termelés volumenét és értékét az ugyanezen forrásokból származó információk alapján extrapolálták. Ezek alapján megállapították, hogy a teljes uniós termelés a vizsgálati időszakban 895 millió m2 volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében (a teljes uniós termelést képviselő) összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Uniós fogyasztás
(71)
Az uniós fogyasztást úgy állapították meg, hogy az Eurostat adatain alapuló behozatalhoz hozzáadták az uniós gyártók uniós piacon lebonyolított értékesítését. Az érintett termék összes uniós értékesítésére vonatkozó adatok a gyártók nemzeti és európai szövetségeinek ellenőrzött adatain alapulnak. A teljes uniós értékesítés megállapításához az extrapolálást a szövetségek, illetve a Prodcom adatai alapján végezték.
(72)
A figyelembe vett időszakban, azaz 2007 és a vizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 29 %-kal csökkent, és a 13 %-os legnagyobb visszaesés 2007 és 2008 között következett be. A vizsgálati időszakban a fogyasztás 2009-hez viszonyítva 8 %-kal esett vissza.
1. táblázat
Fogyasztás
Mennyiség (ezer m2)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
+ teljes behozatal
157 232
140 715
115 676
119 689
+ az uniós piacon értékesített uniós termelés
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Fogyasztás
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
évenkénti visszaesés
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. A Kínából származó behozatal
3.1. Az érintett termék mennyisége, piaci részesedése és importára
(73)
A Kínából származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és átlagos importára a következők szerint alakult. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
Mennyiség (ezer m2)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal mennyisége
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Évenkénti alapon
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Évenkénti alapon
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
A Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak során 3 %-kal esett vissza, a vizsgálati időszakban pedig mintegy 66 millió m2 volt. A csökkenő tendencia összhangban van a fogyasztás visszaesésével, azonban a behozatal csökkenése sokkal kisebb mértékű, továbbá 2007 és 2009 között következett be. 2009 és a vizsgálati időszak között a Kínából származó behozatal mennyisége 6 %-kal növekedett. A figyelembe vett teljes időszakot tekintve a kínai behozatal piaci részesedése 35 %-kal emelkedett: a 2007. évi 4,8 %-ról a vizsgálati időszakban elért 6,5 %-ra.
(75)
A figyelembe vett időszak során a Kínából származó termékek ára 4 %-kal csökkent: 4,7 EUR/m2-ről 4,5 EUR/m2-re.
3.2. Áralákínálás
(76)
Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártók uniós piacon független fogyasztók részére kínált, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait terméktípusonként összehasonlították a Kínából származó megfelelő behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-alapon megállapított és a meglévő vámokkal, az importálás utáni költségekkel és a kereskedelmi szinthez megfelelően kiigazított súlyozott átlagáraival.
(77)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Kínából származó érintett terméket a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesítették az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alákínálás mértéke 44 és 57 % között mozgott. A számításokat a mintába felvett uniós gyártók és kínai exportőr gyártók által szolgáltatott adatok alapján végezték.
4. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal
(78)
A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
3. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Egyéb országokból származó behozatal (ezer m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Átlagár (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Törökországból származó behozatal (ezer m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Törökország piaci részesedése
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Átlagár (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Átlagár (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
A figyelembe vett időszak során a harmadik országokból származó behozatal 40 %-kal esett vissza. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 14 %-kal esett vissza: 6,2 %-ról 5,3 %-ra.
(80)
Meg kell jegyezni, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során 22 %-kal emelkedett és (a vizsgálati időszakban 19 %-kal) továbbra is meghaladta a kínai export átlagos értékesítési árait.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.1. Általános észrevételek
(81)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(82)
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és a dömpingkülönbözet nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. A értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették a gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos forrásokból származó adatokkal.
(83)
A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzáramlás, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
(84)
Az uniós gazdasági ágazat gyártása a figyelembe vett időszak során jelentősen, 32 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés (a figyelembe vett időszakban) általánosságban tükrözte a fogyasztás (figyelembe vett időszakban bekövetkezett 29 %-os, lásd a fenti (72) preambulumbekezdést) csökkenését. Ugyanakkor egy eltérő tendenciát követett. 2007 és 2009 között 32 %-kal csökkent, és a 23 %-os legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között következett be. Ezt követően 2009 és a vizsgálati időszak között stabilizálódott.
4. táblázat
A teljes uniós gyártás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Gyártás
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása 2007 és 2008 között 5 %-kal, majd 2008 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 2007 és a vizsgálati időszak között 27 %-os általános visszaesést mutatott.
5. táblázat
Gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Gyártókapacitás
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapacitáskihasználás
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(86)
A gyártási volumen alakulásával összhangban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztók részére történt értékesítés a figyelembe vett időszak során a fogyasztás visszaesésének mértékéhez hasonlóan, azaz 30 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az évenkénti visszaesést illetően a fogyasztáshoz hasonló tendenciát követett.
6. táblázat
A független fogyasztók részére történt értékesítés volumene
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Értékesítés az Unióban
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 1 százalékponttal csökkent.
7. táblázat
Uniós piaci részesedés
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(88)
A foglalkoztatás 2007 és 2008 között 11 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban 16 %-kal esett vissza.
8. táblázat
Foglalkoztatás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos időszak
Teljes foglalkoztatás
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége -teljesítmény/fő/évben számolva - 2007 és 2008 között stabil volt. 2008 és a vizsgálati időszak között 19 %-os termelékenység-csökkenés következett be, ami összefügg a gyártás visszaesésével.
9. táblázat
Termelékenység
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Termelékenység (m2/év/fő)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
(90)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá - tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira - a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
(91)
A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, pénzáramlás, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) elemzését a független vállalatok, azaz a mintába bevont uniós gyártók szintjén végezték.
5.3.1. Általános észrevételek
(92)
Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, termelési költség, nyereségesség és a beruházások megtérülése, azaz az abszolút értéktől eltérően kifejezett mutatók, tehát a százalékos formában megadott értékek) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben elfoglalt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes kerámialap-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kisvállalkozások esetében 52 %-ot, a középvállalkozások és a nagyvállalatok esetében pedig 24-24 %-ot). Így biztosították, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei nem kerültek túlsúlyba és az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze.
5.3.2. Készletek
(93)
Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent, a termelés százalékában kifejezve jelentősen (37 %-kal) emelkedett.
10. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Készletek (ezer m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Készletek a termelés százalékában kifejezve
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
A készletek növekedése a kár szempontjából sokatmondó tényező. Az ágazat vállalatai általában háromhavi termelésnek megfelelő készletet tartanak, a dömpingelt kínai behozatal nyomására azonban arra kényszerültek, hogy készleteiket hat hónapos termelésüknek megfelelő szintre emeljék. Ténylegesen megfigyelhető, hogy a készletek - a 2007. évi 43 %-ról a vizsgálati időszakban elért 59 %-os szintre - folyamatosan és egyenletesen emelkedtek.
(95)
Ez a készletszint-emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. A különleges megrendelések gyors teljesítése érdekében az uniós gazdasági ágazat gyártóinak növelnie kellett készleteit.
5.3.3. Értékesítési árak
(96)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai a figyelembe vett időszak során 10 %-kal emelkedtek.
11. táblázat
Egységár az uniós piacon
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítés egységárai (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Az áremelkedés több tényező hatására következett be. Először is ellentételezni kellett a termelési költségek ugyanezen időszak alatt bekövetkezett 14 %-os növekedését (lásd a (106) preambulumbekezdést). Közrejátszott továbbá a növekvő készletszint (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat termékösszetételének változása. A kínai behozatal homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak így az érintett termék kis tételben történő értékesítésére kellett koncentrálnia olyan esetekben, ahol a kereslet kis mennyiségű, de különböző típusú, színű és méretű termékek széles választékára irányult.
(98)
Az egységárak emelkedése ellenére az uniós gazdasági ágazat nem érte el a célul kitűzött nyereséget. A kisvállalkozások szegmense valójában veszteséges volt.
(99)
A Kínából származó behozatal árainak alakulását a (75) preambulumbekezdésben ismertettük. Amint látható, ezek az árak az uniós gazdasági ágazat árainak mozgásához képest eltérő tendenciát követtek és következetesen azok alatt maradtak. A kínai behozatal árai a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 50 %-kal alacsonyabbak voltak.
5.3.4. Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek
(100)
A fent említettek szerint a termelési költségek növekedése meghaladta az értékesítési árak emelkedését. A figyelembe vett időszak során bekövetkezett 14 %-os költségnövekedés mellett az uniós gazdasági ágazat mindössze 9 %-kal tudta növelni az árait. A nyereségesség így a 2007. évi 3,9 %-ról a vizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Az ágazat 2009-ben érte el a legalacsonyabb nyereséget, amikor már nem tudta fedezni a költségeit és 1,2 %-os veszteséget realizált. A három szegmens közül mindez a kisvállalkozások szegmensére volt a legnagyobb hatással, amely 2008 óta veszteséges. A nagyvállalatoknak és a középvállalkozásoknak a nyereségesség jelentős csökkenése ellenére sikerült szerény, de nem fenntartható nyereséget elérnie.
(101)
A nagyvállalatok és a középvállalkozások nyereségét adatvédelmi szempontok miatt nem lehet nyilvánosságra hozni. A nagyvállalatok szegmensében a nyereségszámítás egy vállalat adatain alapult, míg a középvállalkozások eredményeinek közzététele más vállalatok számára is lehetővé tenné az egyéb szegmensek nyereségének kiszámítását, mivel a súlyozott összes nyereség ismert.
12. táblázat
Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, beruházások és bérek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Pénzáramlás (ezer EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettó beruházások (ezer EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
A pénzáramlás alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint egy ágazat képes a tevékenységei önfinanszírozására, a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. 2007 és a vizsgálati időszak között azonban mintegy 54 %-kal csökkent.
(103)
A beruházások megtérülése a figyelembe vett teljes időszak során nagyjából a nyereségesség alakulásának tendenciáját követte.
(104)
Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 2007 és a vizsgálati időszak között 28 %-kal csökkentek.
(105)
2007 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 4 %-kal csökkent.
5.3.5. Gyártási költségek
13. táblázat
Gyártási költségek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Gyártási költségek (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
A gyártási költségek a figyelembe vett időszak során a fent említettek szerint 14 %-kal emelkedtek. Ez az emelkedés a készletek növekedésének (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat által kínált termékösszetétel változásának (típusok, színek és méretek tekintetében szélesebb termékválaszték) a következménye volt, míg a kínai behozatal a homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát kellett kínálnia.
6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(107)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók - például a termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a független fogyasztók részére történő értékesítés és a foglalkoztatás - a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak. Noha nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a fogyasztás visszaesése kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, érdemes megjegyezni, hogy a kínai behozatalnak az árakra gyakorolt leszorító hatása révén sikerült növelnie a piaci részesedését.
(108)
Emellett mindez a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatókat, például a nyereségességet, a befektetések megtérülését és a pénzáramlást is igen súlyosan befolyásolta. A kár szempontjából sokatmondó tényező, hogy a készletek 37 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak során. Ez az emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát tudjon kínálni.
(109)
Noha az uniós gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során emelkedtek, ez főleg a gyártási költségek növekedésének tulajdonítható. A nyereségesség a figyelembe vett időszak során csökkent. Az uniós gazdasági ágazat felét képviselő kisvállalkozások szegmense 2008 óta valójában veszteséges. Így az értékesítési árak emelkedése ellenére az ágazat nem tudott elegendő nyereséget elérni. Az ágazat kisvállalati szegmense nem volt olyan helyzetben, hogy az értékesítési árait olyan szintre emelhesse, amely a hosszú távú életképességhez szükséges nyereségességet biztosíthatta volna.
(110)
Az Eurostat adatain alapuló, árakra vonatkozó tendenciák elemzése azt mutatta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbözet a 2007 és 2008 évi 40 %-ról 2009-ben és a vizsgálati időszakban mintegy 50 %-ra emelkedett.
(111)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(112)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.
2. A Kínából származó behozatal hatása
(113)
A figyelembe vett időszak során a kínai exportőr gyártók piaci részesedésének emelkedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat nyereségességének csökkenésével és készletszintjeinek jelentős emelkedésével.
(114)
Továbbá egybeesett az uniós fogyasztás visszaesésével is. A Kínából származó behozatal mennyisége 2007 és 2009 között 9 százalékponttal csökkent, összhangban a csökkenő fogyasztással (bár a visszaesés nem volt azonos mértékű, hiszen a fogyasztás ugyanebben az időszakban 23 százalékponttal csökkent), Kína piaci részesedése 2007 óta azonban folyamatosan nőtt. Ráadásul 2009 és a vizsgálati időszak között - a fogyasztás további 6 százalékpontos visszaesése ellenére - a Kínából származó behozatal 6 százalékponttal emelkedett.
(115)
A kínai import és az uniós gazdasági ágazat árai közötti, az Eurostat adatain alapuló különbözet a figyelembe vett teljes időszakban igen jelentős volt. Az a tény, hogy ez a különbözet már 2007-ben meghaladta a 40 %-ot, arra utal, hogy a kínai exportőr gyártók árstratégiája a gazdasági válság előtti időre nyúlik vissza. A különbözet ráadásul a válság utáni időszakban még nőtt, és elérte az 50 %-ot.
(116)
A kínai behozatal piaci részesedésének emelkedése, illetve árainak csökkenése, továbbá az uniós és a kínai árak közötti különbség növekedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásával.
3. Az egyéb tényezők hatásai
3.1. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hatásai
(117)
A figyelembe vett időszak során a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal mennyisége 40 %-kal esett vissza. Ezen behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban némiképp (mintegy 1 %-kal) csökkent. A behozatalok árai 2007-ben még hasonlóak voltak a kínai árakhoz, az árkülönbözet 2009-ben 18 %-kal, míg a vizsgálati időszakban 16 %-kal nőtt.
(118)
Törökország az Unió második legnagyobb beszállítója, piaci részesedése a vizsgálati időszakban 3 % volt. Ez a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során stabil maradt (mindössze 0,4 %-kal esett vissza). A Törökországból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során 37 %-kal esett vissza. Noha a Törökországból származó behozatal árai (a figyelembe vett időszak során mintegy 40 %-kal) alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, a török és a kínai behozatal közötti árkülönbözet - a török árak 22 %-os emelkedését követően - 2009-ben és a vizsgálati időszakban 16 %-ra nőtt. Mindezek alapján nem zárható ki, hogy a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal igen csekély mértékben hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ez azonban nem befolyásolja a Kínából származó dömpingelt behozatallal kapcsolatban megállapított okozati összefüggést.
4. Az uniós gazdasági ágazat széttagoltságának hatásai
(119)
Az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. A vállalatok száma ugyanakkor - az elmúlt két évtizedben lezajlott konszolidációs folyamat hatására - a figyelembe vett időszak során csökkent. A legfontosabb azonban az, hogy a termelés legnagyobb hányadát kitevő tagállamok esetében, ahol még markánsabb ez a széttagoltság, a vizsgálat szerint a vállalatok klaszterekben működnek. Ez a struktúra biztosítja az erőforrások hatékony elosztását. A széttagoltság valójában lehetővé teszi a nagyvállalatok számára, hogy a termékek (szín, méret stb. tekintetében) különböző típusainak gyártását alvállalkozásba adják a kisebb cégeknek. A kisvállalkozások segítségével az ágazat a termékek széles választékát rövid időn belül tudja szállítani. Ez azért lett különösen fontos, mert a kínai versenytársak a homogén termékeket nagy tételben értékesítik és így nincs módjuk arra, hogy minták, színek stb. tekintetében rugalmasan reagáljanak. Ebben az esetben nem lehet okozati összefüggést megállapítani a széttagoltság és az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak során bekövetkezett romlása között.
4.1. A gazdasági válság hatásai
(120)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a gazdasági válság kétségtelenül hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(121)
Ez a hatás főleg az építőipar hanyatlásában nyilvánult meg, amit a kerámialapok felhasználásának visszaesése is tükrözött. Általánosságban véve az uniós építőipari tevékenység egészének visszaesése 2009-ben elérte a 7,5 %-ot (3). Az általános gazdasági légkör építőiparra gyakorolt hatása pontosabban az ágazat adott szegmensétől függ (4). Az építőipari tevékenység visszaesése 2009-ben leginkább az új házak, illetve a magántulajdonban lévő nem lakóházak építésével foglalkozó szegmenseket érintette. A magas- és mélyépítésre ezzel ellentétben csekélyebb hatást gyakorolt, míg a középületek szegmensében 1,1 %-os növekedés volt megfigyelhető 2009-ben. Az Európai Építőipari Szövetség szerint ezek a tendenciák - a nemzeti ösztönző csomagok részeként - a középületekre és az infrastruktúrára fordított kiadások fenntartására, illetve növelésére irányuló kormányzati fellépéseket tükrözték. Az energiahatékony megoldásokra fordított költségvetési ösztönzők hasonlóképpen mérsékelték a gazdasági visszaesés felújítási és karbantartási tevékenységekre gyakorolt hatásait.
(122)
Az előbbiekben említett fejlesztések kedvezően befolyásolták a felújítási és karbantartási szegmens helyzetét (pozitív hatással voltak a lánc további szintjén lévő vállalkozások termelésére, értékesítésére és nyereségességére, mivel a kiskereskedelmi szegmensben magasabb haszonkulcsokkal dolgoznak). Mindenesetre a gazdasági visszaesés ezeket a szegmenseket kevésbé érintette.
(123)
A következő elemzés azt mutatja be, hogy bár a gazdasági visszaesés hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetére, az ágazatot ért kárt valójában a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta.
(124)
Először is a vizsgálat során megállapították, hogy míg az építőipar a vizsgálati időszakban már kezdett kilábalni a gazdasági visszaesés okozta nehézségekből, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak.
(125)
Másodsorban fontos tényező a készletek alakulása, ami a kár szempontjából sokatmondó mutató (lásd a fenti (93) preambulumbekezdést). Éves szinten állandó készletnövekedést lehetett megfigyelni. Ez a fajta egyenletes és állandó növekedés azt sugallja, hogy a kínai exportőr gyártók valójában folyamatos nyomás alatt tartották az uniós gazdasági ágazatot. Amennyiben a készletnövekedést a gazdasági visszaesés számlájára lehetett volna írni, akkor a válság éveiben valószínűleg egy jelentős készletnövekedést lehetett volna megfigyelni, és nem egy folyamatos tendenciát a figyelembe vett teljes időszak alatt.
(126)
Végül a vizsgálati időszakban az uniós termelés csaknem felét képviselő kisvállalkozások nyereségességi mutatóinak elemzése során megállapították, hogy ezek a vállalkozások nagyon csekély, 0,3 %-os nyereséget tudtak elérni 2007-ben, és azóta veszteségesek. Ez arra utal, hogy a helyzetük már a válság előtt romlani kezdett.
(127)
A fentiek fényében megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását főleg a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta. Noha a gazdasági válság és az annak eredményeként bekövetkező keresletcsökkenés hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt olyan, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó állítások
(128)
Az egyik importőr azt állította, hogy a kárt legfőképpen a lengyel kerámialap-gyártók alacsony áron értékesített termékei okozták. Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy a kárelemzést az uniós gazdasági ágazat egészére, és nem csak egy részére nézve kell elvégezni. A Bizottság mindazonáltal a rendelkezésre álló információk alapján elemezte a lengyel piac helyzetét. (Emlékeztetni kell arra, hogy a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködést a vizsgálattal, és más lengyel vállalat nem volt hajlandó együttműködni.)
(129)
Először is megállapították, hogy a vizsgálati időszakban az uniós piac egyéb területeire irányuló lengyel értékesítések - mennyiség szempontjából - mindössze 3 %-os piaci részesedést képviseltek.
(130)
Másodsorban még ha a lengyel vállalatok együttműködtek volna a vizsgálattal és áraikat az alákínálás elemzése során figyelembe vették volna, mindez az alákínálás átfogó elemzésében igen kis súllyal esett volna latba. A lengyel vállalat együttműködésének hiányában az árak vonatkozásában termékkódok szerint nem állt rendelkezésre részletes információ. Még „a legnagyobb hatás” alapján, azaz azt feltételezve, hogy a számítás során valamennyi lengyel értékesítést figyelembe vettek volna, a hatás elenyésző lett volna és - a viszonylag alacsony értékesítési volumenre (5) figyelemmel - nem változtatta volna meg a kialakult összképet.
(131)
Ezek alapján megállapítható, hogy a lengyel értékesítések esetleges hatása az uniós gazdasági ágazatot ért kár vonatkozásában igen csekély volt.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó másik állítás szerint néhány uniós gyártó a saját katalógusában olyan kínai import kerámialapokat szerepeltetett, amelyeket a saját márkaneve alatt értékesített. Ezt az állítást azonban nem találták megalapozottnak, és a vizsgálat során gyűjtött bizonyítékok is azt igazolták, hogy az ilyen behozatalok száma elenyésző volt. Ezért nem állapítható meg, hogy az uniós gyártók ilyen jellegű behozatala hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
5. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(133)
Az exportteljesítményt - mint a dömpingelt behozataltól eltérő egyik ismert tényezőt - is megvizsgálták, ami szintén kárt okozhatott az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Az Eurostat adatainak elemzése azt mutatta, hogy az uniós export 44 %-kal valóban visszaesett. Az árak viszont 32 %-kal emelkedtek. A mintába felvett gyártók esetében ez a visszaesés nem volt olyan jelentős (- 24 %). A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a kivitel részesedése az uniós gazdasági ágazat összes értékesítéséből a 2007. évi 17 %-ról 2009-ben 19 %-ra emelkedett. Ezen túlmenően, bár az együttműködő uniós gyártók exportvolumene csökkent, ez a visszaesés kisebb mértékű volt, mint az uniós piacon történt értékesítés csökkenése (az export 24 %-kal esett vissza, míg az uniós értékesítés 30 %-kal). Ezért megállapították, hogy az exportvolumen csökkenése nem magyarázza az uniós gazdasági ágazatot ért kár mértékét.
(134)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá az általa elszenvedett kárhoz.
6. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(135)
Megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó dömpingelt behozatal között. Noha a gazdasági válság és a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt akkora, hogy megtörné a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(136)
Az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak elemzése alapján ideiglenesen megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(137)
Az európai szövetség (Cerame-Unie) és a gyártók nagyobb nemzeti szövetségei kiválóan együttműködtek a Bizottsággal és támogatták annak munkáját. Egyetlen uniós gyártó sem tiltakozott a vizsgálat megindítása, illetve az intézkedések elrendelése ellen. Ebből arra lehet következtetni, hogy az intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gyártók érdekeit szolgálja.
(138)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy - amint azt a (76) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük - az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal.
(139)
Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések elrendelése, amely valószínűleg elejét veszi majd az olcsó, dömpingelt behozatal újabb hullámának.
(140)
Amennyiben az intézkedéseket nem rendelnék el, úgy várhatóan - esetleg még nagyobb arányban - folytatódna az olcsó kerámialapok dömpingelt behozatala. A Kínából származó dömpingelt behozatal várhatóan továbbra is lenyomná az uniós gyártók értékesítési árait és a nyereségét.
(141)
Mivel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete és nyereségessége még nem elég stabil ahhoz, hogy az árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal árnyomásának ellenálljon, ez nagy valószínűséggel sok uniós gyártó megszűnéséhez vezetne.
2. Az importőrök érdeke
(142)
A független importőrök és felhasználók együttműködése a Kínából származó behozatal teljes volumenének a 6 %-át képviselte. A mintavétel során (lásd a (15) preambulumbekezdést) hét független importőrt (egyikőjük felhasználó) választottak ki. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 5 %-át képviselték. Az együttműködő importőrök jórészt kerámialapokkal kereskedtek, kivéve egy importőrt, akinél a kerámialapok értékesítése az üzleti tevékenység mindössze csekély részét jelentette. Az együttműködő importőrök esetében a Kínából származó behozatal a teljes beszerzéseik igen jelentős részét (több mint háromnegyedét) képviselte. Noha úgy tűnik, hogy a kínai behozatal árainak emelkedése esetén lenne elég mozgásterük, mivel az importőrök árrése ezen behozatalok vonatkozásában hozzávetőleg 50 %-os, általában mégis csak 5 % körüli nyereséget könyvelnek el.
(143)
Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőrök üzleti tevékenységére.
(144)
A vizsgálat során ugyanakkor megállapították, hogy az importőrök és a felhasználók harmadik országokban, illetve az Unión belül is találhatnának másik beszerzési forrást. Ez könnyen megoldható lenne, mivel a vizsgált terméket számos országban gyártják mind az Unióban, mind azon kívül (Törökországban, az Egyesült Arab Emírségekben, Egyiptomban, Délkelet-Ázsiában, Brazíliában és más országokban).
(145)
Az egyik importőr azt állította, hogy a vizsgálat megindításának eredményeként próbált másik szállítót keresni, de erőfeszítései hiábavalónak bizonyultak. Egy másik importőr viszont arról számolt be, hogy már a vizsgálat alatt elkezdte az új beszerzési forrás felkutatását és sikerrel is járt. Egy harmadik importőr elmondta, hogy portfólióját nem kínai gyártóktól származó termékekkel bővítené ki, és ezt egyszerűen meg tudná oldani.
(146)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az intézkedések elrendelése nem akadályozná az uniós importőröket abban, hogy hasonló termékeket más forrásokból szerezzenek be. Ezenkívül a dömpingellenes vámok kivetésének nem az lenne a célja, hogy lezárjanak egyes kereskedelmi csatornákat, hanem az, hogy újra egyenlő esélyeket teremtsenek és ellensúlyozzák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat.
(147)
Végezetül a független importőrök viszonylag csekély együttműködése arra enged következtetni, hogy az intézkedések elrendelése a tevékenységüket nem befolyásolná jelentősen.
3. A felhasználók érdeke
(148)
A Bizottság két nagyobb uniós felhasználói szövetséggel vette fel a kapcsolatot.
(149)
Az (Európai Építőipari Szövetség által képviselt) építőipari ágazat úgy döntött, hogy a vizsgálatban aktívan nem vesz részt. A Bizottság első megkeresésére még válaszolt, később azonban - tagjai érdeklődésének hiánya miatt - nem működött tovább együtt.
(150)
A felhasználók részéről tapasztalt csekély együttműködés arra enged következtetni, hogy az ágazat túlságosan nem támaszkodik a kínai behozatalra, illetve az intézkedések elrendelése esetén nem szenvedne jelentős kárt. Ez különösen az építőiparra lehet igaz, ahol - a gyártók ellenőrző látogatások során tett nyilatkozatai szerint - a kerámialapok csak elenyésző mértékben befolyásolják a végleges költségeket. Ez az új építkezések és a felújítások során felhasznált egyéb anyagok költségeinek tükrében ésszerűnek tűnik. A fent említettek szerint új beszerzési forrásokra is viszonylag könnyen át lehetne állni.
(151)
A European Do-It-Yourself Association (EDRA, Barkácsáruházak Európai Szövetsége) a tagjai nevében felvette a kapcsolatot a Bizottsággal. A szövetség a vizsgálat elején elküldte a Bizottságnak az észrevételeit arra vonatkozóan, hogy véleményük szerint a vámok a fogyasztói árak emelkedéséhez vezetnének és a más beszerzési forrásokra történő átállás mind a viszonteladóknak, mind a fogyasztóknak jelentős költségekkel járna. Ezeket az állításokat azonban nem támasztották alá.
4. A végső fogyasztók érdekei
(152)
A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem érdekli az együttműködés. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.
(153)
A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg igen csekély, mivel a viszonteladók által alkalmazott árrés általában nagyon magas. Még áremelkedés esetén is korlátozott lenne ez a hatás, mivel a költségnövekedés (a vizsgálati időszakban Kínából behozott termékek 4,5 EUR-s átlagárát alapul véve) 1,5 és 3 EUR/m2 között mozogna. A független fogyasztók korlátozott mennyiségben és nem túl gyakran vásárolnak kerámialapokat. A rövid távú áremelkedésnek ezenkívül hosszú távon kedvező hatásai lehetnének a fogyasztókra nézve, mivel biztosítanák a piaci versenyt. A versenytársak hiánya hosszú távon még nagyobb áremelkedéshez és az olcsó behozatal megszűnéséhez vezetne.
5. A beszállítók érdeke
(154)
Sem beszállítók, sem beszállítói szövetségek nem jelentkeztek a Bizottságnál a vizsgálat során.
(155)
A vizsgálat feltárta, hogy a folyamatban lévő eljárásban a kerámialapok előállításához szükséges berendezések gyártói lehetnének leginkább érdekeltek. A vizsgálat azt mutatta, hogy egyes kínai gyártók uniós beszállítóktól vásároltak ilyen jellegű berendezéseket. A hivatalos adatokból ugyanakkor úgy tűnt, hogy az elmúlt évtizedben a Kínába irányuló uniós értékesítés stabil, kissé csökkenő tendenciát mutatott, és hogy Kína az értékesítéseik jelentős, de nem túlnyomó részét (hozzávetőleg 10 %-át) képviselte. A beszállítók legfőbb vásárlói valójában az uniós gyártók, így a beszállítók alapvetően érdekeltek az uniós gazdasági ágazat teljesítményében és függenek tőle.
(156)
Ezenkívül az ágazat együttműködésének hiánya arra utal, hogy a beszállítók nem tartanak attól, hogy az érintett termék behozatala vonatkozásában elrendelt dömpingellenes intézkedések jelentősen rontanák a helyzetüket.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(157)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy általában véve nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(158)
Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
2. Ideiglenes intézkedések
(159)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából származó behozatalra a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabálya szerint - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(160)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(161)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (6) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(162)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportőr gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(163)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(164)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(165)
A következőekben javasolt vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeten alapulnak, mivel az alacsonyabb, mint a kárkülönbözet. A megállapított ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Ideiglenes vám
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Minden más együttműködő gyártó
32,3 %
32,3 %
Minden más vállalat
73,0 %
73,0 %
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(166)
A fenti ideiglenes megállapításokról értesítettek valamennyi érdekelt felet, továbbá felkérték őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. Az észrevételeiket elemzik és indokolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a dömpingellenes vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges megállapítások céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termékekre, alátéten is, amelyek jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartoznak.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára és az alábbi táblázatban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vám
Kiegészítő TARIC-kód
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
32,3 %
B012
Minden más vállalat
73,0 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.