PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
A TANÁCS 349/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. április 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések
(1)
A 130/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó borkősav behozatalára 0 %-tól 34,9 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. (a továbbiakban: a Hangzhou Bioking) kínai exportáló gyártó által gyártott borkősavra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportáló gyártók esetében pedig 4,7-34,9 %.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatot követően a Tanács 2008. február 22-én a 150/2008/EK rendelettel (3) módosította a fent említett intézkedések hatályát.
(3)
A Hangzhou Biokingra alkalmazandó hatályos intézkedéseknek az 1515/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatát követően, a WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó: marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” című jelentése (4) tekintetében - amely a 305. és 306. bekezdésben megállapította, hogy olyan exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként kivetett végleges dömpingellenes vám hatályából, és nem végezhető rajta adminisztratív és a megváltozott körülmények miatti felülvizsgálat - 2012. április 16-án a Tanács a(z) 332/2012/EU rendelettel (5) módosította a Hangzhou Biokingra vonatkozó intézkedéseket.
(4)
A vizsgálat, amely az eredeti rendelet által előírt intézkedésekhez vezetett a továbbiakban az eredeti vizsgálat.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(5)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. október 27-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a következő gyártók nyújtották be (a továbbiakban: a kérelmezők): a Distillerie Bonollo SpA, az Industria Chimica Valenzana SpA, a Distillerie Mazzari SpA, a Caviro Distillerie S.r.l. és a Comercial Química Sarasa SL, amelyek termelése a borkősav teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(6)
A kérelem azon alapult, hogy a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódásával járna.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(7)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2011. január 26-án a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele (7) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Párhuzamos esetek
(8)
A Bizottság továbbá 2011. július 29-én bejelentette, hogy az 5. cikk alapján a Kínából származó borkősav behozatalára dömpingellenes eljárást (8) indít, amely egyetlen kínai exportáló gyártóra, a Hangzhou Biokingra korlátozódik.
(9)
Ugyanazon a napon a Bizottság bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot (9) indít a Kínából származó borkősav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan, amely két kínai exportáló gyártó - nevezetesen a Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City és a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai - dömpingjének vizsgálatára korlátozódott.
5. Vizsgálat
5.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(10)
A dömping folytatására vonatkozó vizsgálat a 2010. január 1-je és 2010. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
5.2. A vizsgálatban érintett felek
(11)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.
(12)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.
(13)
Figyelembe véve azt, hogy a vizsgálatban láthatóan sok kínai exportáló gyártó, független uniós importőr és uniós gyártó érintett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételre kerüljön sor. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(14)
A beérkezett válaszok alapján az a döntés született, hogy az uniós gyártók tekintetében mintavételt alkalmaznak. A vizsgálatban egyetlen független uniós importőr sem működött együtt. A kínai exportáló gyártókat illetően csak két exportáló gyártó mutatott hajlandóságot a vizsgálatban való együttműködésre. Ezért úgy döntöttek, hogy az exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre.
(15)
A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat hat uniós gyártó nyújtotta be, és járult ahhoz hozzá, hogy felvegyék a mintába. Az ezektől az uniós gyártóktól érkezett információk alapján a Bizottság négy uniós gyártót vett fel a mintába, amely a hasonló termék uniós értékesítési mennyiségét illetően reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve. Értékesítéseik volumene összesen az uniós piac értékesítési volumenének 61 %-át képviselte.
(16)
Kitöltött kérdőív a mintában szereplő négy uniós gyártótól, két uniós felhasználótól és két kínai exportáló gyártótól érkezett vissza. Emellett két együttműködő uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat.
(17)
A Hangzhou Bioking exportját (a vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt) a dömping- és a kárelemzésből egyaránt kizárták, ideértve a dömping folytatásának valószínűségére és a kár megismétlődésének dömpingelt behozatalok miatti veszélyére irányuló vizsgálatot is. A jelen felülvizsgálat keretében folytatott elemzés tehát az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba irányuló kivitelén alapult, kivéve a Hangzhou Bioking gyártó exportját; ezeket az exportokat e rendelet „az intézkedések hatálya alá tartozó exportok”-ként is említi.
(18)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Uniós gyártók:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
Exportáló gyártók Kínában:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
Felhasználók
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
Analóg országbeli gyártó:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék azonos a 150/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely rendelet a fent említettek szerint az eredeti rendelet által bevezetett eredeti intézkedések hatályát módosítja. Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó, Kínából származó borkősav az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével (a továbbiakban: az érintett termék).
(20)
A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az uniós piacra importált érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacokon értékesített termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített termékek (a továbbiakban: a hasonló termék) ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(21)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
(22)
A (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ebben a felülvizsgálatban részt vevő exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A 20 ismert exportáló gyártó közül csak két vállalat jelentkezett és egyezett bele az együttműködésbe, amelyek mindegyike piacgazdasági elbánásban részesül. Ez a két vállalat képviseli a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az Unióba irányuló importjának nagy részét, kivéve a Hangzhou Bioking exportját, amely vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(23)
Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.
(24)
Mint az eredeti vizsgálatban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is Argentína szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket.
(25)
A borkősav egyik ipari felhasználója bizonyos korlátokra hívta fel a figyelmet Argentína mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban, azzal érvelve, hogy a rendes érték meghatározására nem ennek kellene az egyetlen teljesítménymutatónak lennie. Az érintett fél különösen a kínai és argentin gyártás közötti állítólagos különbségekre, a globális gyártáshoz képest az éves gyártás korlátozott mennyiségére és az átváltási árfolyamok ingadozására hivatkozott. Ezeket az érveket azonban nem támasztotta alá dokumentumokkal.
(26)
Az argentin és kínai különböző gyártási folyamatokat és ennek az érintett termék költségeire és értékére gyakorolt hatását mindenesetre az eredeti vizsgálat alkalmával már alaposan figyelembe vették, és azt a következtetést vonták le, hogy nem változtatta meg a termékek összehasonlíthatóságát, amelyeket hasonlónak találtak. Mivel az ipari fogyasztó állítása nem vetett fel új elemeket, és nem is támasztották alá, az érvet el kell utasítani. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat eredményei ezért megerősítik az eredeti vizsgálat eredményeit, amelyek szerint a gyártási folyamatokban tapasztalt különbségek nem befolyásolták a termékek összehasonlíthatóságát.
(27)
Az, hogy a borkősav globális gyártásához képest Argentína éves gyártása korlátozott, nem releváns érv annak értékelésekor, hogy egy adott piac alkalmas-e rendes érték meghatározására egy analóg piacon. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy Argentína nyitott és versenyképes piac legalább két gazdasági szereplővel. Ennek alapján ezt az érvet el kell utasítani.
(28)
Az átváltási árfolyamok régiók közötti jelentős ingadozásának érvét nem támasztották alá. Ráadásul a helyszíni vizsgálat nem derített fel olyan elemet, amely a régiók között az árfolyamok torzítására utalna. Ennek alapján ezt az érvet is el kell utasítani.
(29)
Következésképpen az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy Argentína megfelelő analóg ország, ahonnan a rendes értéket meghatározzák.
(30)
Felvették a kapcsolatot a két ismert argentin vállalattal, de csak az egyik egyezett bele az együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző látogatásba. Számadatait felhasználták a rendes érték meghatározásához.
2.2. Rendes érték
(31)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő két vállalat esetében a rendes értéket saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a borkősav független vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék értékesítési mennyisége kiteszi-e az érintett termék e vállalatok által képviselt Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át.
(32)
Az egyik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalatnak a rendes értéket számtanilag kellett képezni, mert belföldi értékesítésük nem volt elegendő ahhoz, hogy a (31) preambulumbekezdés szerint reprezentatív legyen. A rendes értéket ezért a vállalat előállítási összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során elért nyereséget.
(33)
A másik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében, mivel a belföldi értékesítés reprezentatív volt és rendes kereskedelemi forgalomban történt, a rendes értéket az exportáló országban lévő független vásárlók által fizetett árak alapján határozták meg.
(34)
Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
(35)
Ezért a független vásárlóknak történő belföldi értékesítést az analóg országban is értékelték az alaprendelet 2. cikkében meghatározott kritérium szerint. A Bizottság igazolta, hogy ezek az értékesítések megfelelő mennyiségben, a szokásos kereskedelmi forgalomban történtek, ezért fel lehet őket használni a piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok rendes értékének meghatározásához.
2.3. Exportár
(36)
Az együttműködő exportáló gyártóknak az Unióba irányuló minden exportértékesítése közvetlenül független ügyfeleknek történt az Unióban. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(37)
Minden más kínai székhelyű gyártó exportárához a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló importstatisztikákból vettek információkat.
2.4. Összehasonlítás
(38)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.
(39)
Az együttműködő exportáló gyártók rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - bizonyos különbségeket.
(40)
Ahhoz, hogy az analóg országból származó gyártelepi rendes értéket és a (37) preambulumbekezdésben említett exportárat tisztességesen lehessen összehasonlítani, az ellenőrző látogatások során összegyűjtött adatok felhasználásával a CIF-exportárakat a gyártelepi árakhoz igazították.
2.5. Dömpingkülönbözet
(41)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(42)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy ezek a vállalatok továbbra is dömpinget folytattak, bár kissé alacsonyabb mértékben.
(43)
A kiszámított maradványvám jelentős szintű dömpinget mutatott, amely még az eredeti vizsgálat szintjénél is magasabb volt.
3. A dömping folytatódásának valószínűsége
(44)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.
(45)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, gyártási és szabad kapacitás Kínában, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
3.1. A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(46)
A végleges intézkedések 2006. januári bevezetését követően a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége továbbra is nőtt: 2007-ben 3 034 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 3 649 tonnára, ami kb. 20 %-os növekedést jelent. Ezzel párhuzamosan a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt: 2007-ben 12,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 13,5 %-ra.
(47)
Ugyanebben az időszakban a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai viszonylag stabilak maradtak, majd 2007 és 2008 között 12,6 %-kal növekedtek, ezután 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban folyamatosan csökkentek, és ez utóbbi időszakban elérték a 2007-es szintet.
3.2. Gyártási és szabad kapacitás Kínában
(48)
Ami Kína borkősavgyártási összkapacitását illeti, különböző nyilvános információforrások (10) azt mutatják, hogy a gyártási kapacitás jóval nagyobb, mint a kínai belföldi piac kereslete.
(49)
A becslések szerint a kínai gyártási összkapacitás 25 000 tonna, figyelembe véve a vizsgálat során a helyszínen szerzett információkat és a piackutatásokat (11). Ahhoz képest, hogy Kínában mekkora a rendelkezésre álló kapacitás, az 5 000 tonna becsült felhasználással a kínai piac kicsinek mondható.
(50)
Ezenkívül megbízható források szerint a kínai kapacitás a 25 000 tonnát is meghaladja. A két együttműködő kínai exportőr összkapacitása az eredeti vizsgálati időszak és a jelenlegi felülvizsgálati időszak adatait összehasonlítva több mint 200 %-kal emelkedett. A vonatkozó szabad kapacitás a felülvizsgálati időszakban az összkapacitás kb. 20 %-a volt.
(51)
Továbbá a fenti (48) preambulumbekezdésben említett jelentésekből szerzett és a nyilvánosan elérhető információk szerint 2007-ben legalább két új borkősavgyártó jött létre.
(52)
Ezek alapján egyértelmű, hogy a kínai kapacitás aránytalan a belföldi felhasználáshoz képest, ami alátámasztja, hogy a kínai gyártók egyértelműen arra kényszerülnek, hogy javítsák pozíciójukat az exportpiacokon.
3.3. Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(53)
Az együttműködő kínai vállalatoktól szerzett információk alapján a harmadik országok tekintetében megállapított árszintek összhangban állnak azokkal az árszintekkel, amelyeket az uniós piacon állapíthatnának meg. A fent említettek szerint a kínai belföldi piacon komoly gyártási kapacitástöbblet van, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes és természetes az igény arra, hogy ennek a gyártási kapacitástöbbletnek a felhasználása érdekében alternatív piacokat keressenek.
(54)
A világ borkősav-felhasználásának 40 %-át kitevő uniós piac messze a legnagyobb a világon, és továbbra is növekedőben van (lásd a (60) preambulumbekezdést). A vizsgálat során szerzett információk alapján az is egyértelmű, hogy a kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy a világ legnagyobb piacán jelen lehessenek, és megtartsák az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedésüket.
4. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(55)
A fenti eredmények tekintetében az a következtetés vonható le, hogy Kínából származó behozatalok jelentős része továbbra is dömpingelt formában történik, és a dömping folytatódásának igen nagy a valószínűsége. A potenciális kínai szabad kapacitásból adódóan, ideértve a kínai piacon megjelent új gyártókat is, és mivel a vonzó árszinteket kínáló uniós piac a világ legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén a kínai exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelik exportjukat az Unióba.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(56)
A felülvizsgálati időszak alatt kilenc gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ebből a kilenc gyártóból hat teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, mintavételi űrlapokat nyújtott be, és kérte a mintába való felvételét. Erről a hat gyártóról megállapították, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 73 %-át képviseli. A (57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kilenc gyártó, amely a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátotta a kért adatokat, a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazat”.
(57)
A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
a makrogazdasági elemek (gyártás, kapacitás, kapacitásfelhasználás, termelékenység, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el,
-
a mikrogazdasági elemeket (átlagos egységárak, készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók által szolgáltatott információk alapján elemezték.
(58)
A borkősav uniós piaca viszonylag kevés gyártóból áll, ezek javarészt Olaszországban és Spanyolországban működő kis- és középvállalkozások. Egy spanyolországi gyártó kivételével, amely csak borkősavat gyárt, az összes többi gyártó vertikálisan integrált, fő tevékenységük a borseprőből való alkohol-előállítás, amelynek a borkősav az egyik mellékterméke.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Felhasználás az uniós piacon
(59)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, a kínai exportadatbázis, az uniós piacra érkező behozatal volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg.
(60)
A borkősav uniós felhasználása 2007 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. A látható kereslet 2007 és 2009 között 15 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az uniós felhasználás elérte a 29 964 tonnát, ami az előző évhez képest jelentős, 26 százalékpontos növekedést jelent. Ez a növekedés a borkősav nagy árrugalmasságával magyarázható. Valójában amikor alacsonyak az árak - mint ahogyan az a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt -, a borkősavat más célokra, így egyéb vegyi nyersanyagok, pl. citromsav vagy almasav helyettesítésére is fel lehet használni, ezért nőtt meg az uniós összfelhasználás.
1. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az EU összfelhasználása (tonna)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Forrás: kitöltött kérdőívek, kínai exportadatbázis, Eurostat
2. A Kínából származó behozatal volumene, piaci részesedése és importárai
2.1. Volumen és piaci részesedés
(61)
Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló teljes importvolumene 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszakban elérte a 8 495 tonnát, ami 28,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg.
(62)
A kínai exportőröktől származó és az Unióba irányuló, dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó borkősav mennyisége 20 %-kal nőtt, és elérte a 3 649 tonnát a felülvizsgálati időszak alatt, ami 12,2 %-os piaci részesedésnek felel meg a figyelembe vett időszak elején tapasztalt 11,3 %-kal szemben. A behozatal fennmaradó része (4 846 tonna) egy 0 %-os kínai exportőrtől származik, amely a figyelembe vett időszak alatt szintén növelte részesedését az Unióba irányuló kínai exportból (+ 9 százalékponttal).
2. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal volumene (tonna)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal piaci részesedése
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2. Árak és alákínálás
(63)
Az alábbi táblázat az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal uniós határparitáson számított átlagos CIF-árainak, valamint az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árainak alakulását mutatja.
3. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal importára (EUR/tonna)
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Forrás: kitöltött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(64)
Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai kivitel átlagos értékesítési egységára a felülvizsgálati időszak alatt CIF-szinten 1 819 EUR/tonnát ért el, ami a figyelembe vett időszakban 20 %-os növekedést jelent.
(65)
Ami a borkősavnak a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető uniós piaci értékesítési árát illeti, összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített borkősav, illetve a Kínából származó, az intézkedések hatálya alá tartozó import borkősav árát. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi árszintre kiigazítva, azaz nem tartalmazva az Unión belüli szállítási költségeket, és az engedmények és kedvezmények levonását követően. Ezeket az árakat összehasonlították az említett kínai exportáló gyártók kedvezménymentes értékesítési áraival, és szükség esetén hozzáigazították őket az uniós határparitáson számított CIF-árhoz a vámkezelési és a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós súlyozott értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt.
(66)
A terméktípusonkénti összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó importált érintett termékeket olyan áron értékesítették az Unióban, amely jelentősen, százalékban kifejezve 32,6 %-kal alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait.
3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(67)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.
4. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A többi országból származó behozatal volumene (tonna)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Importár (EUR/tonna)
2 503
2 874
2 300
2 413
Forrás: Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(68)
A borkősav más harmadik országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 43 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 845 tonnát. Ennek a behozatalnak az árai viszonylag magasak, jóval meghaladják a Kínából származó termékek árait, és csak alig alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat árainak átlagos szintje. Vélhetően azonban a más harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt csak 2,8 %-os piaci részesedést képviselt annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak végén százalékban kifejezve nagymértékű növekedést mutatott.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(69)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.1. Előzetes megjegyzések
(70)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan a kárelemzés céljából mintavételt alkalmaztak, a kármutatókat két szinten állapították meg a fenti (57) preambulumbekezdésben említettek szerint.
4.2. Makroökonómiai elemek
a) Gyártás
(71)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gyártás 5 %-kal növekedett. Az uniós gyártás konkrétan 2009 és a felülvizsgálati időszak között 19 százalékponttal emelkedett, elérve a kb. 30,5 ezer tonnát, ezt megelőzően, 2007 és 2009 között nagymértékben, 14 %-kal csökkent. A megnövekedett gyártási szintek lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megfékezzék a gyártási költségek emelkedését, és kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat általános nyereségességére.
5. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A gyártás volumene (tonna)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
b) Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság
(72)
Az uniós gyártók gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent.
(73)
A kapacitáskihasználtság 2007-ben 63 %-os volt, és 2009-ben 56 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 68 %-ot ért el. A 2009-es alacsonyabb kihasználtsági arány a válság kedvezőtlen hatását tükrözte. A teljes kapacitáskihasználtság a figyelembe vett időszakban 8 %-kal növekedett, ami hozzájárult az állandó költségek további arányos csökkenéséhez.
6. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (tonna)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Kapacitáskihasználtság
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
c) Értékesítési volumen
(74)
Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében kismértékben, 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A 2007 és 2008 közötti 11 %-os visszaesést követően 2009-ben további 9 %-kal csökkent, majd közel ugyanazt a szintet érte el a figyelembe vett időszak végén, mint az elején, vagyis változatos képet mutatott a 2008-2009-es gazdasági válság miatt.
7. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Értékesítés az Unióban működő független vevők számára (tonna)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
d) Piaci részesedés
(75)
A figyelembe vett időszak során az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal csökkent, és a 2007-es 76,1 %-ról 68,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései nem tudtak ugyanolyan ütemben előrehaladni a figyelembe vett időszakban, de valamelyest stabilak maradtak.
8. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós gyártók piaci részesedése
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
e) Növekedés
(76)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-os növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az EU piacán stabil maradt; piaci részesedése 10 %-kal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók nem voltak képesek kihasználni a piacnövekedés előnyeit.
f) Foglalkoztatás
(77)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 28 %-os csökkenést mutat. Konkrétan a foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2007-2008-as 320-ról 2009-ben 280-ra, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 230-ra csökkent. A 2009-es csökkenés a számos uniós gyártó részéről tett átszervezési erőfeszítéseket tükrözi.
9. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
g) Termelékenység
(78)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve - a figyelembe vett időszakban 47 %-kal nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatottság 28 %-os csökkenésével párhuzamosan a gyártás 5 %-kal nőtt, ami az uniós gazdasági ágazat növekvő hatékonyságának a jele. Ez a tendencia különösen a felülvizsgálati időszakban nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási szint csökkent, a termelékenység pedig 48 %-kal magasabb volt, mint 2009-ben.
10. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
4.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok
h) Az értékesítési árakat érintő tényezők
(79)
A mintába felvett gyártók uniós piaci független vevők felé felszámított átlagos éves értékesítési árai 2007 és 2009 között 8 %-kal nőttek, de a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkentek, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt, szemben a 2007-es tonnánkénti 2 667 EUR-val. A borseprőből gyártott és a borkősav gyártási összköltségének 66 %-át kitevő kalcium-tartarát mennyisége a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Meg kell jegyezni, hogy a borszőlő betakarítását illetően 2007 és 2008 nem volt kedvező év, ami a gyártási időszak után a nyersanyagok és értékesítési árak növekedéséhez vezetett (mivel szezonális termékről van szó, a hatás csak hónapokkal a betakarítás után tapasztalható). Ezzel szemben 2009 jó év volt, ezért a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos éves értékesítési árak az előző évhez képest 14 %-kal alacsonyabbak voltak.
11. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
i) A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás
(80)
Az ebben a vizsgálatban megállapított dömping szintje miatt nem történt meg az előző dömping utáni teljes helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. Megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a piacgazdasági elbánásban részesített két együttműködő kínai gyártó esetében 4,7 %, illetve 10,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Az összes többi vállalat dömpingkülönbözete 34,9 %. Ezenkívül a (7) preambulumbekezdésben említettek szerint dömpingellenes eljárást indítottak egy kínai exportáló gyártó, a Hangzhou Bioking ellen, amely nem tartozik az intézkedések hatálya alá; nem zárható ki, hogy ez az exportáló gyártó dömpinget folytat. A fenti (48)-(54) preambulumbekezdésben leírtak szerint továbbá valószínűsítették a dömping folytatódását, elsősorban a rendelkezésre álló kínai gyártási többletkapacitás és a kínai belföldi piac viszonylagos kis mérete miatt. A Kínából származó korábbi dömpingelt behozatal okozta helyzetből való kilábalást illetően fontos megjegyezni, hogy a végleges intézkedések 2006. januári meghozatalát követően a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal tovább nőtt, mint ahogy a fenti (46) preambulumbekezdés említi. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
j) Készletek
(81)
A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban stabil maradt, csak kis mértékben, 2 %-kal emelkedett. E mennyiség konkrétan nagymértékben, 65 %-kal emelkedett 2008-ban a (74) preambulumbekezdésben említett értékesítések alakulásának következtében. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a készletek mennyisége csökkent, mivel a független feleknek történő értékesítések ugyanebben az időszakban nőttek.
12. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Forrás: kitöltött kérdőívek
k) Bérek
(82)
Az átlagos munkaerőköltség a mintában részt vevő gyártók - különösen a betanított munkások esetében tapasztalt - munkaerőköltség-csökkentési törekvései ellenére a figyelembe vett időszak alatt 19 %-kal nőtt, mint ahogyan a (77) preambulumbekezdésben említett általános munkaerő-csökkentés tükrözi.
13. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos bérek (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Forrás: kitöltött kérdőívek
l) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(83)
A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek a nyereségessége a nettó értékesítések százalékában kifejezve több mint 6 százalékponttal nőtt. Pontosabban a mintába felvett gyártók nyeresége 2007 és 2008 között 3,7 százalékponttal 7,7 %-os szintre csökkent, és ezzel az elérendő haszonkulcs alatt maradt, majd 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban 17,6 %-ra nőtt.
(84)
A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2007-es 36,4 %-os szintről 2008-ban 21,9 %-ra csökkent. 2009-ben 44,4 %-ra nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedett, elérve a 142,9 %-ot. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban igen pozitív maradt.
14. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Forrás: kitöltött kérdőívek
m) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(85)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2007-ben pozitív volt, 4,6 millió EUR értékben. 2008-ban ez az érték 1,8 millió EUR-ra csökkent, majd a figyelembe vett időszak végéig jelentősen javult, és a felülvizsgálati időszakban 6,8 millió EUR-s szintet ért el. A pénzforgalom összességében a figyelembe vett időszakban állandóan pozitív volt.
(86)
Nem volt jele annak, hogy a tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna, főként mivel a mintába felvett gyártók legnagyobb része integrált vállalat (lásd az (58) preambulumbekezdést).
15. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Forrás: kitöltött kérdőívek
n) Beruházások
(87)
A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkentek. E beruházások konkrétan 5 %-kal nőttek 2007 és 2008 között, és 2009-ben további 32 százalékpontos növekedést mutattak. A beruházások 2009 és a felülvizsgálati időszak között tapasztalt erőteljes csökkenése (- 60 százalékpont) részben azzal magyarázható, hogy a vizsgált vállalatok a figyelembe vett időszak alatt már elérték a tervezett szükséges fő beruházásokat.
16. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Forrás: kitöltött kérdőívek
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(88)
A makrogazdasági adatok elemzése rámutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban növelte gyártását és értékesítését. Bár a tapasztalt növekedés önmagában nem volt jelentős, mégis a 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek hatására az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal, 68,8 %-ra esett vissza.
(89)
Ugyanakkor a vonatkozó mikroökonómiai mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete javult. A felülvizsgálati időszakban a nyereségesség és a beruházások megtérülése pozitív maradt, csakúgy, mint a pénzforgalom.
(90)
A fentiek figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése értelmében. Mindenesetre azt, hogy a felülvizsgálati időszakban összességében nem történt jelentős kár, más fontos kármutatók tekintetében kell mérlegelni, amelyek a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak, különösen az értékesítési árak, a piaci részesedés csökkenése és a foglalkoztatás szempontjából. Ezért az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig érzékenynek tekintendő, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan lehetne akkor, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen felépült volna.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(91)
A (48)-(52) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségét növeljék, ideértve az export más piacokról történő átirányítását is.
(92)
Az Unióba szánt borkősav CIF-exportárai, amelyeket a jelenleg az intézkedések hatálya alatt álló kínai exportőrök alkalmaznak, sokkal alacsonyabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai; az áralákínálás típusonként 32,6 %-ot tett ki.
(93)
A borkősav felülvizsgálati időszakot követően a világ többi részére irányuló kínai kiviteleinek (12) elemzése azt mutatja, hogy e kivitelek mennyisége jelentősen csökkent, 10 862 tonnáról (felülvizsgálati időszak) 8 118 tonnára (2011. július) (- 25 %). A többi piacra irányuló kínai exportmennyiség ezen 2 744 tonnás csökkenése az Unió piacára további kínai exportbeáramlást eredményezhet.
(94)
Figyelembe véve a Kínában fennálló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a kínai exportőrök minden valószínűség szerint megpróbálják növelni piaci részesedésüket az Unióban, ezáltal jelentős kárt okozva az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében a Kínából származó borkősav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó dömpingelt behozatal bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira, és jelentős kárt okozna.
(95)
A (79) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlati/betakarítási körülmények kihatnak az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére. Emlékeztetőül a borkősav, amelyet a bortermelők is használnak, a borkészítés melléktermékeként vagy pedig - mint ahogyan a kínai exportőrök esetében is - kémiai szintézissel, petrolkémiai vagy szénvegyületekből, pl. benzolból nyerhető ki.
(96)
Ezért azt is meg kell jegyezni, hogy szintetikus gyártási módszereik miatt a kínai gyártás mennyiségére vonatkozóan nincsenek számottevő korlátozások, ellentétben az uniós gazdasági ágazat gyártóival, amelyek természetes nyersanyagokat (borseprőt) használnak.
(97)
Mivel az uniós gazdasági ágazat nyereségessége részben az éghajlati viszonyokon múlik, úgy tűnik, hogy a felülvizsgálati időszakban elért jó nyereségesség nem tekinthető tartósnak. Valójában még a figyelembe vett időszakban sem volt mindig képes az uniós gazdasági ágazat elérni a 8 %-os elérendő haszonkulcsot. A felülvizsgálati időszak utáni hat hónapban továbbá az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már jelentősen, kb. 3 %-ra csökkent, és a gazdasági ágazat ismét érzékeny helyzetbe került.
2. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(98)
Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint növelné a Kínából származó dömpingelt kivitelt, ami leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és rontaná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(99)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(100)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék.
(101)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Kínából származó behozatal elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.
2. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
(102)
Az uniós gazdasági ágazat alapvetően életképes iparágnak bizonyult. Ezt alátámasztották a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt kedvező gazdasági fejlemények, amelyek részben a szerkezetátalakítási törekvéseknek és a meglévő intézkedéseknek köszönhetőek. Pontosabban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban javította árstruktúráját, nyereségességét és gyártási mennyiségét.
(103)
Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is ki tudja használni a fenntartandó intézkedéseket. Amennyiben nem maradnak fenn a Kínából származó behozatal elleni intézkedések, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét jelentős kárt szenved a Kínából érkező dömpingelt behozatal nagy mennyisége miatt, ami komolyan rontaná pénzügyi helyzetét. A nagy mennyiségű káros dömpingnek valóban nagy a valószínűsége, amit az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(104)
Ennek megfelelően megállapítást nyer, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök érdeke
(105)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre.
4. A felhasználók érdekei
(106)
A borkősavat élelmiszer- és ital-adalékanyagként elsősorban a bor- és élelmiszeriparban, továbbá az építőiparban, a gipszkészítési folyamatok lassítására használják.
(107)
A vizsgálat során minden ismert felhasználóval felvették a kapcsolatot.
(108)
Az építőiparban egy felhasználó sem működött együtt. Az eredeti vizsgálatban megállapítottak szerint a gipsztermékekhez felhasznált borkősav azok költségeinek kevesebb mint 2 %-át teszi ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása elhanyagolható hatást gyakorolna az építőipar költségeire és versenyhelyzetére.
(109)
Az élelmiszeripar két fő importőre/felhasználója maximálisan együttműködött az eljárásban. Megállapítható, hogy mindkét vállalat nyereséges, ideértve azokat a termékeket is, amelyekhez az érintett terméket nyersanyagként használják fel. Az érintett terméket felhasználó, előállított termékek értékesítése teljes áruforgalmuknak csak kis százalékát tette ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne kedvezőtlen hatással az élelmiszeripar felhasználói számára. Ráadásul ezeknek a felhasználóknak igen fontos volt, hogy az érintett termék tekintetében több ellátási forrás álljon rendelkezésre.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(110)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(111)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását szándékozza javasolni.
(112)
Az egyik építőipari felhasználó azt állította, hogy a hatályos intézkedések meghosszabbítása hiányt okozna az érintett termékből, növelné a vállalat gyártási költségeit, ezáltal végtermékei drágulásához vezetne. Az állítások igazolására nem nyújtottak be bizonyítékokat. Ezért az állítások indoklásának, valamint az építőipari felhasználók együttműködésének a hiánya miatt nem lehetett igazolni ezeket az állításokat.
(113)
A vizsgálatban együttműködő két élelmiszer-ipari felhasználó azt állította, hogy az intézkedések fenntartásának az élelmiszeriparral gyakorolt hatását nem vették eléggé figyelembe, és az egyik meghallgatást is kért a meghallgatási tisztviselőnél.
(114)
A meghallgatás alatt ez a felhasználó nem ellenkezett azzal a következtetéssel, hogy az intézkedések fenntartása összességében nem befolyásolná kedvezőtlenül a vállalat egészének a nyereségességét, de azt állította, hogy az érintett termék felhasználásával készülő termékcsoport nyereségességére gyakorolt hatás - amely termékcsoport a teljes áruforgalomnak csak kis százalékát teszi ki - szerinte jelentős lenne. Azt is állította, hogy a borkősav belföldi árai a felülvizsgálati időszak után jelentősen nőttek, és ezek az árszintek ismét számottevően csökkentenék a termékükkel megvalósítható nyereségességet. A felhasználó azonban nem tagadta, hogy az áremelkedés a nyersanyag uniós piacon tapasztalható hiányának a következménye volt; ennek szintje a szőlőbetakarítástól függően igen hullámzó, ezért nem tekinthető sem tartósnak, és az sem igaz, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt alakult ki.
(115)
A másik együttműködő felhasználó a vizsgálati csoport előtti meghallgatás során hasonló érvekkel az intézkedések meghosszabbítása ellen foglalt állást. Ezeket az érveket ezért hasonlóképpen elutasították (lásd az előző preambulumbekezdést).
(116)
Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó szerint az uniós gazdasági ágazatot már nem kell érzékenynek tekinteni, az uniós gazdasági ágazat helyzete alapvetően az éghajlati viszonyokkal hozhatók szoros összefüggésbe, ebből adódóan az intézkedések fenntartása ellen foglalt állást. Ezeket az állításokat nem támasztották alá bizonyítékokkal, ezért nem voltak elfogadhatók. Ráadásul nem olyan jellegűek voltak, amelyek megváltoztatnák az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapításokat.
(117)
Végül az uniós gazdasági ágazat, tekintettel a figyelembe vett időszak alatti nyereségességi adataira, igazolta, hogy az egyetlen francia gyártó vállalat 2008 közepén történő bezárása rövid távon csökkentette a belföldi piacon rendelkezésre álló érintett termék mennyiségét, azaz ideiglenesen megemelte az értékesítési árakat, és ennek megfelelően csökkentette nyereségességét. Az uniós gazdasági ágazat szerint ilyen körülmények között ezek a változások semmi esetre sem tekinthetők tartósnak. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapítások ezért változatlanok maradtak.
(118)
Összefoglalva, miután minden olyan megjegyzést figyelembe vettek, amelyeket azután nyújtották be, hogy a vizsgálatok következtetéseiről az érdekelt feleket értesítették, úgy vélték, hogy egyik megjegyzés sem volt olyan jellegű, hogy megváltoztatná a vizsgálat alatt levont következtetéseket.
(119)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) A vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kínai Népköztársaság.
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság.
4,7 %
A689
Összes többi vállalat (kivéve Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kínai Népköztársaság - TARIC-kiegészítő kód: A687).
34,9 %
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. április 16-án.