PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 723/2011
ze dne 18. července 2011,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 91/2009 na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP ŘÍZENÍ
1.1 Stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) (dále jen „původní nařízení“) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 85 % na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) pro všechny společnosti jiné než společnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena příslušná opatření, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
1.2 Zahájení šetření z moci úřední
(2)
Po původním šetření naznačovaly důkazy, které měla Komise k dispozici, že dochází k obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR (dotčený výrobek), a to formou překládky v Malajsii.
(3)
Důkazy prima facie, jež měla Komise k dispozici, prokázaly, že po uložení platných opatření došlo k významné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR a Malajsie do Unie, přičemž se zdálo, že tato změna byla způsobena uložením platných antidumpingových opatření. Pro tuto změnu neexistovalo mimo uložení platných opatření žádné dostatečné opodstatnění nebo důvod.
(4)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplývá, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Malajsie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(5)
Navíc existovaly důkazy, že ceny některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie jsou dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
(6)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné prima facie důkazy pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, zahájila Komise šetření z moci úřední nařízením (EU) č. 966/2010 (3) (dále jen „zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie.
1.3 Šetření
(7)
Komise oficiálně informovala orgány ČLR a Malajsie, vyvážející výrobce a obchodníky v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie o zahájení šetření. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Malajsii známým Komisi nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 19. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(8)
Přihlásilo se devatenáct vyvážejících výrobců v Malajsii, tři skupiny vyvážejících výrobců v Číně a tři dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Několik dalších společností kontaktovalo Komisi, avšak prohlásilo, že se nezabývají výrobou ani vývozem výrobku, který je předmětem šetření.
(9)
Následující společnosti poskytly odpovědi na dotazník a následně byly v jejich prostorách provedeny ověřovací návštěvy, s výjimkou společností Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd, TR Formac Sdn. Bhd. a Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd.
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,
-
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd, Ipoh,
-
MCP Precision Sdn. Bhd, Penang,
-
HBS Fasteners Sdn. Bhd, Klang,
-
TZ Fasteners (M) Sdn. Bhd, Klang,
-
Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd, Penang,
-
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd, Penang,
-
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,
-
Grand Fasteners Sdn. Bhd, Klang,
-
Jinfast Industries Sdn. Bhd, Penang,
-
Andfast Malaysia Sdn. Bhd, Ipoh,
-
ATC Metal Industrial Sdn. Bhd, Klang,
-
Pertama Metal Industries Sdn. Bhd, Shah Alam,
-
Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd, Ipoh,
-
TI Metal Forgings Sdn. Bhd, Ipoh,
-
TR Formac (Malaysia) Sdn. Bhd, Klang,
-
United Bolt and Nut Sdn. Bhd, Seremban,
-
Power Steel and Electro Plating Sdn. Bhd, Klang,
-
KKC Fastener Industry Sdn. Bhd, Melaka.
1.4 Období šetření
(10)
Období šetření trvalo od 1. ledna 2008 do 30. září 2010. Za toto období byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. října 2009 do 30. září 2010 byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné úvahy
(11)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi třetími zeměmi a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny nebo množství obdobného výrobku; a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve stanovena pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem, jak byl definován v původním šetření, jsou: některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(13)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek vymezený ve 12. bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Malajsie, bez ohledu na to, zda pochází z Malajsie.
(14)
Z šetření vyplynulo, že výše definované spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyvážené do Unie z ČLR a spojovací prostředky ze železa nebo oceli zasílané do Unie z Malajsie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
(15)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, do spolupráce se poskytnutím odpovědí na dotazník zapojilo devatenáct vyvážejících výrobců v Malajsii a tři vyvážející výrobci v Číně.
(16)
Jedna malajská společnost po poskytnutí odpovědi oznámila Komisi, že ukončila svou činnost, a tudíž ukončuje spolupráci.
(17)
V případě několika dalších malajských společností bylo zjištěno, že je potřebné uplatňovat čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to z důvodů vysvětlených níže ve 32. až 60. bodě odůvodnění.
(18)
Spolupracující malajští vyvážející výrobci pokryli během období šetření 55 % celkového vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie, jak je uvedeno v databázi Comext. Celkové objemy vývozu vycházely z databáze Comext.
(19)
Úroveň spolupráce výrobců/vývozců v ČLR byla nízká a odpověď na dotazník poskytli pouze tři vývozci/výrobci. Kromě toho žádná z těchto společností nevyvážela dotčený výrobek do Unie nebo do Malajsie. Proto nebylo možné na základě informací poskytnutých spolupracujícími stranami rozumně určit objemy vývozu dotčeného výrobku z ČLR.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutné založit zjištění týkající se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli do Unie a vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Malajsie zčásti na faktech dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení. Ke stanovení celkových objemů dovozu z ČLR do Unie byly použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového dovozu do Malajsie z ČLR byly použity čínské a malajské vnitrostátní statistické údaje. Údaje byly rovněž podrobeny křížové kontrole s podrobnými údaji o dovozu a vývozu poskytnutými celními orgány Malajsie.
(21)
Objem dovozu zaznamenaný v malajských a čínských statistických údajích zahrnoval větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek nebo výrobek, který je předmětem šetření. S ohledem na údaje z databáze Comext a na ověřené údaje týkající se čínských a malajských výrobců spojovacích prostředků však bylo možné stanovit, že značná část uvedeného objemu dovozu zahrnuje dotčený výrobek. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení případné změny obchodních toků a mohly být podrobeny křížové kontrole s dalšími údaji, jako jsou údaje poskytnuté spolupracujícími vyvážejícími výrobci a dovozci.
2.4 Změna obchodních toků
(22)
Po zavedení původních opatření v lednu 2009 se dovoz dotčeného výrobku z Číny do Unie dramaticky snížil.
(23)
Na druhé straně v roce 2009 a 2010 výrazně vzrostl celkový dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie. Jak z údajů databáze Comext, tak z údajů o vývozu poskytnutých spolupracujícími společnostmi je patrné, že vývoz z Malajsie do Unie v těchto letech vzrostl, zatímco v předchozích letech byl vyrovnaný.
(24)
V tabulce 1 jsou uvedena množství některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli dovezená z ČLR a Malajsie do Unie od uložení opatření v roce 2009:
Tabulka 1
Vývoj dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli do Unie od uložení opatření
Objemy dovozu v tunách
2008
2009
1.10.2009 - 30.9.2010
ČLR
432 049
64 609
27 000
Podíl na celkovém dovozu
82,2 %
38,0 %
15,4 %
Malajsie
8 791
31 050
89 000
Podíl na celkovém dovozu
1,7 %
18,3 %
50,9 %
Zdroj: Databáze Comext, malajské a čínské statistické údaje.
(25)
Z výše uvedených údajů je jasně patrné, že od roku 2009 malajští vývozci na trhu Unie z hlediska objemu výrazně předčili v prodeji čínské vývozce a do určité míry je nahradili. Od uložení opatření byl zaznamenán výrazný pokles čínského dovozu do Unie (94 %).
(26)
Během stejného období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu spojovacích prostředků z ČLR do Malajsie: z poměrně malého množství v roce 2008 (8 829 tun) vzrostl během období šetření na 89 471 tun.
Tabulka 2
Dovoz spojovacích prostředků z Číny do Malajsie od roku 2008
2008
2009
1.10.2009 - 30.9.2010
Dovoz (v tunách)
8 829
61 973
89 471
Roční změna (%)
600 %
45 %
Index (2008 = 100)
100
700
1 013
Zdroj: Malajské celní statistiky.
(27)
Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli z Číny do Malajsie, byly posouzeny jak malajské, tak čínské statistické údaje. Obě tyto skupiny údajů jsou k dispozici pouze na skupiny výrobků o vyšší úrovni, než je úroveň dotčeného výrobku. Nicméně s ohledem na údaje z databáze Comext a na ověřené údaje týkající se čínských a malajských výrobců spojovacích prostředků bylo stanoveno, že značná část objemu dovozu zahrnuje dotčený výrobek, takže tyto údaje mohly být zohledněny.
(28)
Vývoj celkového objemu výroby spolupracujících výrobců v Malajsii byl v období před uložením opatření v roce 2009 relativně vyrovnaný. Od té doby však malajští výrobci značně zvýšili svou výrobu.
Tabulka 3
Výroba výrobku, který je předmětem šetření, spolupracujícími společnostmi v Malajsii
2008
2009
1.10.2009 - 30.9.2010
Objem výroby (v tunách)
38 763
33 758
61 262
Zdroj: Informace poskytnuté spolupracujícími výrobci.
2.5 Závěr týkající se změny obchodních toků
(29)
Celkový pokles čínského vývozu do Unie od roku 2009 a souběžný nárůst vývozu z Malajsie a vývozu z ČLR do Malajsie po uložení původních opatření představoval změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé.
2.6 Povaha obcházení
(30)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž součástí při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Pro tento účel je existence montážních operací určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(31)
Při šetření bylo zjištěno, že někteří dovozci v Unii získávali spojovací prostředky čínského původu od malajských vývozců, kteří při stávajícím šetření nespolupracovali. Tato informace byla podrobena křížové kontrole za použití malajských obchodních databází a vyšlo najevo, že přinejmenším některé ze spojovacích prostředků vyvezených těmito nespolupracujícími společnostmi byly skutečně vyrobeny v ČLR.
(32)
Kromě toho bylo zjištěno, jak je podrobně uvedeno níže v 52. až 58. bodě odůvodnění, že řada spolupracujících malajských výrobců poskytla zavádějící informace týkající se zejména vztahu s čínskými výrobci, dovozu konečných výrobků z Číny a původu vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Bylo zjištěno, že někteří z těchto výrobců vyvážejí do Unie spojovací prostředky ze železa nebo oceli čínského původu. To se potvrdilo i zjištěními, která se týkají změny obchodních toků a jsou popsána výše ve 29. bodě odůvodnění.
(33)
V roce 2009 zahájil Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) šetření týkající se údajné překládky téhož výrobku v Malajsii. Při šetření bylo navíc zjištěno, že malajské orgány ve stejné době provedly šetření údajného obcházení a dospěly k závěru, že několik společností, zejména obchodníků, podvádělo tím, že falšovalo původ některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli dovážených z ČLR do Malajsie, když výrobek zpětně vyváželo.
(34)
Existence překládky výrobků čínského původu v Malajsii byla tudíž potvrzena.
(35)
Jedna prošetřovaná společnost nevyráběla spojovací prostředky ze suroviny (tj. válcovaného drátu), nýbrž spojovací prostředky kompletovala z polotovaru (tj. válcovaného drátu, který byl nařezán a zpracován pěchováním, avšak zatím nebyl opatřen závitem, tepelně zpracován nebo pokoven). Tato společnost však během období šetření nevyvážela. Jiná společnost spojovací prostředky vyráběla převážně z válcovaného drátu, ale některé i z polotovaru. Pro tuto společnost bylo stanoveno, že z hlediska ustanovení čl. 13 odst. 2 základního nařízení nedošlo k žádnému obcházení, jak je podrobněji uvedeno níže v 62. a 63. bodě ustanovení.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(36)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením uloženým na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z ČLR. Nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti než clo, jež by bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména nákladů na dopravu dotčeného výrobku z ČLR přes Malajsii a s ní spojenou nakládku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(37)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen ohrožovaly vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR, byly jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi použity ověřené údaje získané od spolupracujících vyvážejících výrobců a údaje z databáze Comext. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii ve 226. bodě odůvodnění původního nařízení.
(38)
Nárůst dovozu z Malajsie byl z hlediska množství považován za významný. Odhadnutá spotřeba Unie během období šetření obdobným způsobem poukazuje na význam tohoto dovozu. Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním opatření a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou oslabovány jak z hlediska množství, tak cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
Na závěr se v souladu s čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení přezkoumalo, zda existuje důkaz o existenci dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobné výrobky.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Indii, která byla během šetření považována za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím srovnatelnou s ČLR. Zdálo se být vhodné použít běžnou hodnotu, jak bylo dříve stanoveno v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Značnou část malajského vývozu uskutečňovali nespolupracující vývozci nebo spolupracující vývozci, kteří poskytli zavádějící informace. Z toho důvodu bylo pro účely stanovení vývozních cen z Malajsie rozhodnuto vycházet z dostupných údajů, tedy z průměrné vývozní ceny některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli během období šetření uvedené v databázi Comext.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy pro zohlednění rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nepřímých daních a nákladech na dopravu a pojištění vycházející z průměrných nákladů spolupracujících malajských výrobců/vývozců během období šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen v průběhu tohoto období šetření, vyjádřený jako procentní podíl ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovených vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR bylo obcházeno překládkou v Malajsii podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
(46)
V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie.
(47)
Zejména vzhledem k nízké úrovni spolupráce čínských vyvážejících výrobců by opatření, které má být rozšířeno, mělo být opatření stanovené pro „všechny ostatní společnosti“ v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 85 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(49)
Devatenáct společností v Malajsii, které poskytly odpověď na dotazníky, požádalo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.
(50)
Jak je vysvětleno v 16. bodě odůvodnění, jedna z těchto společností následně ukončila spolupráci a stáhla svou žádost o osvobození.
(51)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti během období šetření daný výrobek nevyvážely a ohledně povahy jejich operací nebylo možné vyvodit žádné závěry. Z tohoto důvodu těmto společnostem nelze v této fázi udělit osvobození. Pokud by však po rozšíření platných antidumpingových opatření bylo zjevné, že podmínky čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení jsou splněny, mohou obě tyto společnosti požádat o přezkum své situace.
(52)
Protože nebyla podána žádná žádost výrobního odvětví Unie o celní evidenci, jedna z těchto společností vznesla dotaz, zda byl dodržen čl. 14 odst. 5 druhá věta základního nařízení, když byla celní evidence dovozu nařízena v zahajovacím nařízení. Jednalo se však o šetření zaměřené na obcházení zahájené Komisí z moci úřední na základě čl. 13 odst. 3 v kombinaci s čl. 14. odst. 5 první větou základního nařízení. Ustanovení čl. 14 odst. 5 druhé věty základního nařízení v tomto případě tudíž není relevantní. Jakýkoli jiný výklad by vyloučil zamýšlený účinek čl. 13 odst. 3 základního nařízení, který stanoví, že Komise může z moci úřední prošetřit možné obcházení.
(53)
Tatáž společnost rovněž uvedla, že konzultace s poradním výborem stanovená v čl. 14 odst. 5 první větě základního nařízení se nekonala. Nicméně v souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14. odst. 5 základního nařízení Komise po konzultaci s poradním výborem provedla zahájení, ačkoli to nebylo výslovně zmíněno v zahajovacím nařízení.
(54)
Bylo zjištěno, že sedm společností poskytlo nepravdivé nebo zavádějící informace. V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byly tyto společnosti zpraveny o záměru nezohlednit informace, které poskytly, a byla jim poskytnuta lhůta k poskytnutí dodatečných vysvětlení.
(55)
Dodatečná vysvětlení těchto společností nebyla dostačující na to, aby byl změněn závěr, že tyto společnosti nepříznivě ovlivňovaly šetření. Z tohoto důvodu byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se těchto společností založena na dostupných údajích.
(56)
Zjistilo se, že dvě z těchto sedmi společností zatajily dovoz konečných výrobků z ČLR. Jedna z těchto společností rovněž padělala faktury. Ukázalo se, že s touto společností je ve spojení další společnost v Malajsii vyrábějící a vyvážející spojovací prostředky, která požádala o osvobození.
(57)
Bylo zjištěno, že další dvě společnosti zatajily své spojení s čínským výrobcem některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli.
(58)
Dále vyšlo najevo, že další dvě společnosti zatajily své vzájemné spojení, přičemž neměly výrobní kapacitu na výrobu vyváženého zboží a kladly překážky šetření tím, že neposkytovaly nezbytné informace.
(59)
Vzhledem ke zjištěním týkajícím se změny obchodních toků a překládky výše uvedeným ve 22. až 34. bodě odůvodnění a s ohledem na povahu zavádějících informací výše uvedenou v 56. až 58. bodě odůvodnění nebylo možné v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení osvobození, o které těchto sedm společností požádalo, udělit.
(60)
Jedna společnost nebyla schopna předvést žádné zařízení na výrobu spojovacích prostředků a odmítla přístup ke svým účtům. Kromě toho byly během období šetření zjištěny důkazy o provádění překládky. Z tohoto důvodu osvobození nemohlo být v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení uděleno.
(61)
U zbývajících osmi malajských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že se nepodíleli na praktikách obcházení, a osvobození těmto společnostem proto mohlo být uděleno.
(62)
Jedna z těchto osmi společností byla založena po uložení platných opatření svou čínskou mateřskou společností, na kterou se tato opatření vztahují. Uvedená čínská mateřská společnost postupně přemístila část svého strojního zařízení do Malajsie s cílem vyvážet na trh EU přes Malajsii. V počáteční fázi společnost vyráběla některé spojovací prostředky z polotovarů, které byly odesílány její čínskou mateřskou společností ke kompletaci. V pozdější fázi, avšak stále během období šetření, když bylo přemístěno více strojního zařízení, vyráběly se spojovací prostředky převážně ze surového ocelového válcovaného drátu, rovněž zasílaného její čínskou mateřskou společností.
(63)
Nejprve se předpokládalo, že osvobození by této společnosti mělo být odepřeno. Nicméně vzhledem k připomínkám obdrženým po poskytnutí informací, mimo jiné s ohledem na hodnotu přidanou výrobku v Malajsii, byl vyvozen závěr, že se společnost nepodílela na praktikách obcházení. Z tohoto důvodu je tedy možné této společnosti osvobození udělit.
(64)
Další z těchto osmi společností je rovněž ve spojení se společností v ČLR, na kterou se vztahují původní opatření. Tato malajská společnost však byla založena v roce 1998 svými tchajwanskými majiteli, kteří založili dceřinou společnost v ČLR teprve v pozdější fázi, nicméně ještě před vstupem opatření proti ČLR v platnost. Neexistují žádné důkazy o tom, že by takovýto vztah byl navázán nebo využíván s cílem obcházet platná opatření uložená na dovoz výrobků pocházejících z ČLR ve smyslu čl. 13 odst. 4 základního nařízení.
(65)
Má se za to, že v tomto případě je zapotřebí zvláštních opatření, aby bylo zajištěno řádné provádění těchto osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na případy dovozu, k nimž taková faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo.
(66)
Ostatní výrobci, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili a během období šetření nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, zamýšlející podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, budou muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost posoudit. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede ověřovací návštěvu na místě. V případě, že budou splněny podmínky stanovené v čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení, osvobození lze udělit.
(67)
Je-li uděleno osvobození, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne, aby bylo toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Kromě připomínek předložených jednou společností, jak je výše uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění, žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli, jiných než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli, jiných než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, v současnosti kódů KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149991, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), kromě spojovacích prostředků vyrobených níže vyjmenovanými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electro Plating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
2. Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně uvedeným v odstavci 1 tohoto článku nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 2 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené odstavcem 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 966/2010 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou výrobků vyrobených společnostmi, které jsou uvedeny v odstavci 1.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax: + 32 22956505.
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz prováděný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 91/2009, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 966/2010.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. července 2011.
A TANÁCS 723/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. július 18.)
a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A 91/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 85 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
1.2. A vizsgálat hivatalból történő megindítása
(2)
Az eredeti vizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt mutatták, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket Malajziában történő átrakodás útján kijátsszák.
(3)
A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyíték azt mutatta, hogy a hatályban lévő intézkedések elrendelését követően a Kínai Népköztársaságból és a Malajziából származó, az Unióba irányuló kivitel következményeként a kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, ami valószínűleg a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható. Egy ilyen jellegű változásnak semmilyen más megfelelő magyarázata és indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések elrendelése.
(4)
A bizonyíték rámutatott továbbá arra a tényre, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.
(5)
Végül bizonyíték volt arra, hogy a Malajziából származó egyes vas vagy acél kötőelemek árait dömpingelték az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest.
(6)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság a 966/2010/EU rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) hivatalból vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalait.
1.3. Vizsgálat
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és malajziai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet (19) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(8)
Malajziából 19 exportáló gyártó, Kínából három exportáló gyártói csoport, az Unióból pedig három független importőr jelentkezett. Több más vállalat is felvette a kapcsolatot a Bizottsággal, de ezek azt állították, hogy nem vettek részt a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, illetve kivitelében.
(9)
A Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd., a TR Formac Sdn. Bhd. és az Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd. kivételével a következő vállalatok küldték vissza a kitöltött kérdőíveket, majd ezt követően ellenőrző látogatásokra került sor telephelyeiken:
Malajziai exportáló gyártók:
-
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,
-
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd, Ipoh,
-
MCP Precision Sdn. Bhd, Penang,
-
HBS Fasteners Sdn. Bhd, Klang,
-
TZ Fasteners (M) Sdn. Bhd, Klang,
-
Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd, Penang,
-
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd, Penang,
-
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,
-
Grand Fasteners Sdn. Bhd, Klang,
-
Jinfast Industries Sdn. Bhd, Penang,
-
Andfast Malaysia Sdn. Bhd, Ipoh,
-
ATC Metal Industrial Sdn. Bhd, Klang,
-
Pertama Metal Industries Sdn. Bhd, Shah Alam,
-
Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd, Ipoh,
-
TI Metal Forgings Sdn. Bhd, Ipoh,
-
TR Formac (Malaysia) Sdn. Bhd, Klang,
-
United Bolt and Nut Sdn. Bhd, Seremban,
-
Power Steel and Electro Plating Sdn. Bhd, Klang,
-
KKC Fastener Industry Sdn. Bhd, Melaka.
1.4. Vizsgálati időszak
(10)
A vizsgálati időszak a 2008. január 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra terjedt ki. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Ami a 2009. október 1-jétől2010. szeptember 30-ig tartó időszakot illeti, részletesebb adatokat gyűjtöttek annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Általános szempontok
(11)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták azt, hogy megváltozott-e a kereskedelem szerkezete harmadik országok és az Unió között; ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2. Az érintett termék és a hasonló termék
(12)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.
(13)
A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik a (12) preambulumbekezdésben említettel, azonban - tekintet nélkül arra, hogy Malajziából származóként jelentették-e be - Malajziában adták fel.
(14)
A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportált, és az Unióba Malajziából feladott vas vagy acél kötőelemek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell őket tekinteni.
2.3. Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása
(15)
A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint Malajziából 19 exportáló gyártó, Kínából pedig három exportáló gyártó működött együtt azáltal, hogy visszaküldte a kitöltött kérdőíveket.
(16)
A kitöltött kérdőív benyújtását követően egy malajziai vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy megszüntette tevékenységét és ezért visszavonta együttműködését.
(17)
Számos más malajziai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (32)-(60) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt.
(18)
Az együttműködő malajziai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló összes malajziai exportjának 55 %-át képviselték a COMEXT szerint. A teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.
(19)
Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről, közülük csupán három küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ráadásul e vállalatok egyike sem exportálta az érintett terméket az Unióba vagy Malajziába. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó érintett termékek exportvolumenét.
(20)
A fentiek figyelembevételével, az egyes vas vagy acél kötőelemek Unióba történő behozatalára, illetve az érintett termék Kínából Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikke értelmében. A COMEXT adatait használták fel a Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához. A kínai és malajziai nemzeti statisztikákat használták fel a Kínából Malajziába történő összkivitel mennyiségének meghatározásához. Az adatokat a malajziai vámhatóságok által szolgáltatott részletes import- és exportadatokkal is összevetették.
(21)
A malajziai és kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. A kínai és malajziai kötőelemgyártókra vonatkozó COMEXT-adatokra és ellenőrzött adatokra való tekintettel azonban megállapítható, hogy az importvolumen jelentős részét az érintett termék tette ki. Ennek megfelelően ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához és össze lehetett vetni más adatokkal, például azokkal, melyeket az együttműködő exportáló gyártók és importőrök szolgáltattak.
2.4. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(22)
Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek az eredeti intézkedések 2009. januári bevezetését követően.
(23)
Másrészt azonban a vizsgálat tárgyát képező terméknek a Malajziából az Unióba történő teljes behozatala 2009-ben és 2010-ben jelentősen megnövekedett. Mind a COMEXT-adatok, mind pedig az együttműködő vállalatok által szolgáltatott exportadatok azt jelzik, hogy a Malajziából az Unióba irányuló export ezekben az években megnövekedett, míg az ezt megelőző években stabil volt.
(24)
Az 1. táblázat tartalmazza az egyes vas vagy acél kötőelemeknek a Kínából és Malajziából az Unióba behozott mennyiségeit az intézkedések 2009-es elrendelésétől kezdődően.
1. táblázat
Az egyes vas vagy acél kötőelemek Unióba történő behozatalának alakulása az intézkedések elrendelése óta
Behozatal volumene (tonna)
2008
2009
2009.10.1.-2010.9.30.
Kínai Népköztársaság
432 049
64 609
27 000
Az összbehozatal megoszlása
82,2 %
38,0 %
15,4 %
Malajzia
8 791
31 050
89 000
Az összbehozatal megoszlása
1,7 %
18,3 %
50,9 %
Forrás: COMEXT, malajziai és kínai statisztikák.
(25)
A fenti adatok világosan jelzik, hogy 2009 óta a malajziai exportőrök jóval többet értékesítettek, mint a kínai exportőrök és a volumen tekintetében a kínai exportőrök helyébe léptek az Unió piacán. Az intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatalok csökkenése jelentős (94 %).
(26)
A kötőelemek kivitelének drasztikus növekedése a Kínából a Malajziába irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt: a 2008. évi viszonylag kis mennyiség (8 829 tonna) 89 471 tonnára emelkedett a vizsgálati időszakban.
2. táblázat
Kötőelemek Kínából Malajziába történő behozatala 2008-tól
2008
2009
2009.10.1.-2010.9.30.
Behozatal (MT)
8 829
61 973
89 471
Éves változás (%)
600 %
45 %
Index (2008 = 100)
100
700
1 013
Forrás: malajziai vámstatisztikák.
(27)
Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni az egyes vas vagy acél kötőelemek Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi forgalmának tendenciáját, a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoport esetében állnak rendelkezésre. A kínai és malajziai kötőelemgyártókra vonatkozó COMEXT-adatokra és ellenőrzött adatokra való tekintettel azonban megállapítható, hogy azok jelentős része az érintett termékre vonatkozott, így ezek az adatok figyelembe vehetők.
(28)
A malajziai együttműködő gyártók gyártási összvolumenének alakulása viszonylag stabil maradt a 2009-es intézkedések bevezetését megelőzően. A malajziai gyártók azóta azonban jelentősen növelték termelésüket.
3. táblázat
A vizsgált termék malajziai együttműködő vállalatok általi előállítása
2008
2009
2009.10.1.-2010.9.30.
Termelés volumene (MT)
38 763
33 758
61 262
Forrás: az együttműködő gyártók által szolgáltatott információk.
2.5. A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(29)
Az Unióba irányuló kínai export 2009-től tartó általános csökkenése, ezzel párhuzamosan pedig az eredeti intézkedések elrendelését követően a Malajziából származó, valamint a Kínából Malajziába irányuló export növekedése az említett országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezték.
2.6. Az intézkedések kijátszásának jellege
(30)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint részek összeszerelését egy összeszerelési tevékenység keretében az Unióban vagy egy harmadik országban. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban állapították meg.
(31)
A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes uniós importőrök a Kínából származó kötőelemeket a jelenlegi vizsgálatban nem együttműködő malajziai exportőröktől szerezték be. Ezeket az információkat összevetették a malajziai kereskedelmi adatbázisokkal, amelyek rámutattak, hogy az említett nem együttműködő vállalatok által exportált kötőelemek legalább egy részét valóban Kínában gyártották.
(32)
Az alábbi (52)-(58) preambulumbekezdésben részletezettek szerint megállapították továbbá, hogy számos együttműködő malajziai gyártó félrevezető információt szolgáltatott, különös tekintettel a kínai gyártókkal való kapcsolatra, a Kínából származó késztermékek behozatalára és a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitelének eredetére vonatkozóan. Néhányukról kiderült, hogy Kínából származó vas vagy acél kötőelemeket exportálnak az Unióba. Ezt megerősítik a kereskedelem szerkezetének a (29) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapítások is.
(33)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2009-ben vizsgálatot indított, mely az azonos termék Malajzián keresztül történő állítólagos átrakodására irányult. A vizsgálat kiderítette továbbá, hogy a malajziai hatóságok ezzel egyidejűleg vizsgálatokat folytattak, amelyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat - főleg kereskedők - csalást követtek el azáltal, hogy meghamisították a Kínából Malajziába importált egyes vas vagy acél kötőelemek származási bizonyítványát a termék újrakivitelekor.
(34)
Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket Malajziában átrakodták.
(35)
Egy vizsgált vállalat nem nyersanyagból (például hengerhuzal) gyártott kötőelemeket, hanem félkész mintákból (például előre vágott és fejes, de nem menetes, hőkezelt vagy lemezelt hengerhuzal) fejezte be őket. Ez a vállalat azonban nem exportált a vizsgálati időszak alatt. Egy másik vállalat főként hengerhuzalból gyártott kötőelemeket, illetve néhányat félkész mintákból is. Ami ezt a vállalatot illeti, nem került sor az intézkedéseknek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kijátszására, mint azt a (62) és (63) preambulumbekezdés részletesen bemutatja.
2.7. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya
(36)
A vizsgálat az átrakodást illetően a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemekkel kapcsolatosan bevezetett hatályban lévő intézkedések elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. A vámon kívül nem volt semmi más intézkedés, amelyet az átrakodás költségei kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel az érintett termék Kínából történő szállítására és Malajziában történő átrakodására vonatkozóan.
2.8. A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
(37)
Annak megállapítására, hogy az importált termék mennyisége és ára aláásta-e a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemekre elrendelt, hatályban lévő intézkedések javító hatásait, az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott ellenőrzött adatokat és a COMEX-adatokat használták fel az export mennyiségeire és áraira vonatkozó, a nem együttműködő vállalatok által elérhető legjobb adatokként. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (226) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.
(38)
A Malajziából származó import növekedése a mennyiséget tekintve jelentősnek tekinthető. A vizsgálati időszakban a becslések szerint az uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Arra a következtetésre jutottak emiatt, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai nem tudnak teljes mértékben érvényesülni a mennyiség és az ár tekintetében.
2.9. Dömpingre utaló bizonyíték
(39)
Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában.
(40)
Az eredeti rendeletben a rendes értéket az indiai árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Indiát Kínához hasonló, megfelelő piacgazdasággal rendelkező országnak tekintették. Indokoltnak tűnt az eredeti rendelet 13. cikke (1) bekezdése szerint korábban meghatározott rendes értéket használni.
(41)
A malajziai export jelentős része a nem együttműködő exportőröktől vagy a félrevezető információkat szolgáltató együttműködő exportőröktől származott. Ezért az a döntés született, hogy a malajziai exportárak meghatározásakor a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnak, vagyis az egyes vas vagy acél kötőelemek vizsgálati időszak alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportáraira.
(42)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazították az együttműködő malajziai gyártók/exportőrök vizsgálati időszak alatti átlagköltségein alapuló, a közvetett adózást, a szállítási és a biztosítási költségeket érintő különbségeket.
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(44)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping.
3. INTÉZKEDÉSEK
(45)
A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Malajziában végrehajtott átrakodással.
(46)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be.
(47)
Különösen annak fényében, hogy alacsony szintű az együttműködés a kínai exportáló gyártók részéről, a kiterjesztendő intézkedésnek meg kell egyeznie a 91/2009/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 85 %-os végleges dömpingellenes vámot jelenti.
(48)
Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján - amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra - be kell szedni a Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
(49)
A kitöltött kérdőívet beküldő 19 malajziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól.
(50)
A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint e vállalatok egyike később megszüntette az együttműködést és visszavonta mentesség iránti kérelmét.
(51)
Két vállalatról állapították meg, hogy nem exportálták a terméket a vizsgálati időszak során, így nem tudtak következtetéseket levonni a tevékenységük természetét illetően. Ezért ebben az szakaszban nem lehet mentességet biztosítani e vállalatok számára. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesültek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, mindkét vállalat kérheti helyzete felülvizsgálatát.
(52)
A vállalatok egyike megkérdőjelezte, hogy - mivel az Unió gazdasági ágazata nem nyújtott be nyilvántartásba vétel iránti kérelmet - betartották-e az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének második mondatát, amikor előírták a behozatal nyilvántartásba vételét a vizsgálat megindításáról szóló rendeletben. Azonban ez egy, az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és a 14. cikke (5) bekezdése első mondatával együttértelmezve a Bizottság által hivatalból indított, az intézkedések kijátszására irányuló vizsgálat volt. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének második mondata ezért ez esetben nem releváns. Bármely egyéb értelmezés megszüntetné azon tény hatékony érvényesülését, hogy az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Bizottság az esetleges kijátszást hivatalból kivizsgálhatja.
(53)
Ugyanaz a vállalat azt is állította, hogy a tanácsadó bizottsággal folytatott, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének első mondata szerinti konzultációra nem kerülhetett volna sor. Azonban az alaprendelet 13. cikke (3) és a 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően indította el a kezdeményezést, noha ezt az eljárást megindító rendelet kifejezetten nem említi.
(54)
Hét vállalatról állapították meg, hogy hamis vagy félrevezető információkat szolgáltattak. Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezeket a vállalatokat értesítették arról a szándékról, hogy figyelmen kívül hagyják az általuk benyújtott információkat, és határidőt biztosítottak számukra további magyarázatok szolgáltatására.
(55)
E vállalatok kiegészítő magyarázatai nem voltak olyanok, amelyek alapján megváltozna az a következtetés, hogy ezek a vállalatok félrevezették a vizsgálatot. Emiatt e vállalatok esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(56)
E hét vállalat közül kettőről állapították meg, hogy eltitkolták a Kínából származó késztermékek behozatalát. E vállalatok közül egy számlákat is hamisított. Egy másik, mentességért folyamodó, kötőelemeket gyártó és exportáló malajziai vállalatról kiderült, hogy kapcsolatban áll ezzel a vállalattal.
(57)
Két másik vállalatról megállapították, hogy eltitkolták, hogy kapcsolatban állnak egyes vas vagy acél kötőelemeknek az egyik kínai gyártójával.
(58)
Végül két másik vállalatról megállapították, hogy eltitkolták, hogy kapcsolatban állnak egymással, hogy nem rendelkeztek elegendő termelési kapacitással annak előállításához, amit exportáltak és hátráltatták a vizsgálatot azzal, hogy nem nyújtották be a szükséges információkat.
(59)
A kereskedelem szerkezetének és az átrakodási gyakorlatnak a (22)-(34) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapításokra tekintettel, és az (56)-(58) preambulumbekezdésben megfogalmazott félrevezető információk természetét számításba véve e hét, mentességet igénylő vállalatnak az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján nem tudtak mentességet biztosítani.
(60)
Az egyik vállalat nem tudott felmutatni semmiféle kötőelemgyártó-üzemet, és megtagadta a könyveléséhez való hozzáférést. Ezenkívül a vizsgálati időszak során bizonyítékot találtak az átrakodás gyakorlatára. Ezért nem lehetett az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentességben részesíteni.
(61)
A fennmaradó nyolc malajziai exportáló gyártóról bebizonyosodott, hogy nem vettek részt az intézkedések kijátszásában, ezért azok mentességben részesülhetnek.
(62)
A nyolc vállalat közül egyet a hatályban lévő intézkedések elrendelése után az ezen intézkedések hatálya alá tartozó kínai anyavállalat hozott létre. A kínai anyavállalat fokozatosan áthelyezte gépeinek egy részét Malajziába abból a célból, hogy az európai uniós piacot Malajzián keresztül lássa el. Az induló szakaszban a vállalat olyan félkész termékekből állított elő kötőelemeket, amelyeket a kínai anyavállalattól szállított a gyártás befejezésére. Egy későbbi szakaszban, de még a vizsgálati időszakban, amikor már több gépet átszállított, legfőképp a szintén a kínai anyavállalattól szállított acél hengerhuzal nyersanyagból gyártott kötőelemeket.
(63)
Kezdetben úgy ítélték meg, hogy e vállalat részére meg kell tagadni a mentességet. A nyilvánosságra hozatalt követően érkezett észrevételeket figyelembe véve azonban, tekintettel többek között a malajziai termékhez hozzáadott értékre, arra a következtetésre jutottak, hogy a vállalat nem vett részt az intézkedések kijátszásában. Ezért e vállalat mentességben részesülhetett.
(64)
A nyolc vállalat közül egy szintén kapcsolatban áll egy olyan kínai vállalattal, amely az eredeti intézkedések hatálya alatt áll. Ezt a malajziai vállalatot azonban 1998-ban tajvani tulajdonosok hozták létre, akik csak egy későbbi szakaszban, de még a Kínával szemben bevezetett intézkedések hatálybalépése előtt létesítettek leányvállalatot Kínában. Nincs bizonyíték arra, hogy ezt a kapcsolatot azért alakították ki vagy arra használták fel, hogy az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint kijátsszák a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedéseket.
(65)
Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatal után kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.
(66)
A többi gyártót - akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a vizsgálati időszak alatt, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani - kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság elbírálhassa kérelmüket. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, mentesség adható.
(67)
Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(68)
Az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. A (62) és (63) preambulumbekezdésben ismertetett, az egyik vállalattól érkezett észrevételek kivételével a benyújtott érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára a 91/2009/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a jelenleg az ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149991, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095), a Malajziában feladott - akár Malajziából származóként akár nem ilyenként bejelentett -, egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára, kivéve az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékeket:
Vállalat
Kiegészítő TARIC- kód
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
(2) Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 2. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(3) A Malajziában feladott - függetlenül attól, hogy Malajziából származóként jelentették-e be -, a 966/2010/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Brussels
Belgium
Fax +32 22956505
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 91/2009/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 966/2010/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án.