ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1080/2011/EU
ze dne 25. října 2011
o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Kromě svého základního poslání financovat investice v Evropské unii uskutečňuje Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) od roku 1963 finanční operace mimo Unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky Unie dostupné pro vnější regiony o finanční sílu EIB ve prospěch přijímajících zemí. Uskutečňováním těchto finančních operací EIB přispívá k naplnění obecných zásad a politických cílů Unie, včetně rozvoje třetích zemí, a k prosperitě Unie za změněných globálních ekonomických podmínek. Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie by měly být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe.
(2)
Ustanovení čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie ( dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve spojení s článkem 208 Smlouvy o fungování EU stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů unijní politiky rozvojové spolupráce.
(3)
V souladu s článkem 19 statutu EIB mají být žádosti podané přímo u EIB o finanční operace EIB uskutečněné podle tohoto rozhodnutí předloženy k vyjádření Komisi (dále jen „žádost o financování ze strany EIB“).
(4)
Za účelem podpory vnější činnosti Unie a umožnění EIB financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina operací EIB ve vnějších regionech rozpočtovou záruku EU (dále jen „záruka EU“) spravovanou Komisí.
(5)
Záruka EU byla na období 2007-2011 stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 633/2009/ES ze dne 13. července 2009 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (2).
(6)
Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (3), zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet Unie pro případ ztrát z finančních operací EIB a jiných vnějších činností Unie.
(7)
V souladu s rozhodnutím č. 633/2009/ES připravila Komise a EIB přezkum financování EIB v rámci vnější pomoci v polovině období, jenž vychází z nezávislého externího hodnocení, nad nímž vykonával dohled řídící výbor odborníků, z přezkumu provedeného externí poradenskou firmou a zvláštních hodnocení zpracovaných EIB. Dne 12. února 2010 předložil řídící výbor Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a EIB zprávu, která obsahovala jeho závěry a doporučení.
(8)
Řídící výbor dospěl ve své zprávě k závěru, že záruka EU představuje účinný a mocný politický nástroj s velkým finančním a politickým vlivem a že by měla být zachována za účelem krytí rizik politické nebo státní povahy. Byly rovněž navrženy určité změny rozhodnutí č. 633/2009/ES, aby se zajistila maximální přidaná hodnota a účinnost vnějších operací EIB.
(9)
Zásadní je vytvořit seznam zemí, které by mohly být způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU. Je rovněž vhodné rozšířit seznam zemí, které jsou způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU, který je v současnosti uveden v příloze I k rozhodnutí č. 633/2009/ES.
(10)
Za účelem promítnutí podstatných změn politiky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny přílohy III tohoto rozhodnutí. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předávány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Částky kryté zárukou EU v každém regionu by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU a nikoliv cíle, které má EIB splnit.
(12)
V rámci podpory Unie poskytované třetím zemím za účelem vyrovnání se s celosvětovou hospodářskou a finanční krizí, uspíšila EIB v rámci svého současného mandátu v letech 2009 a 2010 vnější úvěrovou činnost, a to zejména v zemích usilujících o přistoupení a zemích v rámci politiky sousedství a partnerství. Kromě toho si nepokoje v jižním Středomoří na počátku roku 2011 vyžádaly pomoc Unie těmto zemím na zajištění prostředků pro transformaci a modernizaci jejich hospodářství. Proto by měl být strop obecného mandátu na zbývající období mandátu přezkoumán a zvýšen o 1 684 000 000 EUR za účelem lepšího vypořádání se s těmito dočasnými a výjimečnými okolnostmi, aniž by byly dotčeny stropy příštího víceletého finančního rámce.
(13)
Finanční operace EIB plynoucí z výše uvedeného zvýšení stropu obecného mandátu by měly reagovat na politické reformy jednotlivých partnerských zemí posouzené Komisí se zapojením Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a s ohledem na usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěry Rady. Toto posouzení by mělo zohlednit též přezkum evropské politiky sousedství a obnovený důraz na diferenciaci. V zemích usilujících o přistoupení bude financování ze strany EIB i nadále doplňovat pomoc Unie.
(14)
Kromě regionálních stropů by měl být aktivován doplňkový mandát ve výši 2 000 000 000 EUR, který by měl být přidělen jako finanční krytí pro podporu finančních operací EIB v oblasti zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně v regionech, na něž se mandát vztahuje. EIB by v úzké spolupráci s Komisí mohla svými odbornými znalostmi a zdroji přispívat k podpoře veřejných orgánů i soukromého sektoru při řešení problémů spojených se změnami klimatu a při nejlepším možném využívání dostupných finančních prostředků. U projektů zaměřených na zmírňování dopadů a přizpůsobování by zdroje EIB, tam kde je to možné a vhodné, měly být doplněny zvýhodněnými finančními prostředky dostupnými v rámci rozpočtu EU prostřednictvím efektivní a důsledné kombinace grantů a úvěrů na financování opatření v oblasti změny klimatu v souvislosti s vnější pomocí Unie. Z tohoto hlediska je vhodné, aby výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu obsahovala podrobnou zprávu o finančních nástrojích používaných k financování těchto projektů, v níž budou uvedeny výše finančních prostředků poskytnutých ze strany EIB v rámci doplňkového mandátu a příslušné výše grantů.
(15)
V případě zemí, u nichž se má za to, že se nezavázaly plnit náležité cíle týkající se změny klimatu, by mohlo být v rámci mandátu pro změnu klimatu rozhodnuto o omezení jejich způsobilosti získat financování ze strany EIB v oblasti zmírňování dopadů změny klimatu v rámci záruky EU. Jakékoli takové omezení způsobilosti by mělo vycházet z komplexního a uceleného politického hodnocení. Rada by proto měla mít pravomoc rozhodnout, na návrh Komise se zapojením ESVČ, o omezení způsobilosti určité země k financování ze strany EIB v oblasti zmírňování dopadů změny klimatu v rámci záruky EU. Toto omezení by se mělo vztahovat pouze na finanční operace EIB, u nichž je žádost o financování ze strany EIB předložena po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a u nichž dojde k podpisu po 1. lednu 2012.
(16)
V rámci mandátu pro změnu klimatu by měla být poskytnuta určitá flexibilita ohledně regionálního rozdělení, aby se umožnil co nejrychlejší a nejúčinnější přístup k financování dostupnému během tříletého období 2011-2013, přičemž by se mělo usilovat o zajištění vyváženého rozdělení mezi regiony v rámci tohoto období na základě priorit stanovených pro vnější pomoc v rámci obecného mandátu.
(17)
Přezkum vnějšího mandátu EIB v polovině období ukázal, že ačkoliv operace EIB prováděné v hodnoceném období (2000-2009) byly obecně v souladu s vnějšími politikami Unie, mělo by být propojení mezi politickými cíli Unie a jejich operativním prováděním ze strany EIB posíleno a mělo by být přesnější a lépe strukturováno.
(18)
Za účelem zlepšení soudržnosti mandátu, posílení zaměření činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik Unie a maximálního prospěchu příjemců by toto rozhodnutí mělo v mandátu k finančním operacím EIB pro všechny způsobilé regiony a země stanovit horizontální cíle na vysoké úrovni na základě komparativních silných stránek EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Ve všech regionech, na které se toto rozhodnutí vztahuje, by EIB tedy měla financovat projekty v oblastech zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně (včetně transferu technologií souvisejících s novými zdroji energie), sociální a hospodářské infrastruktury (zejména v dopravě, energetice včetně obnovitelných zdrojů energie, zabezpečení dodávek energie, energetické infrastruktuře, environmentální infrastruktuře včetně vody a hygieny, jakož i v informačních a komunikačních technologiích) a rozvoje místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků. Je třeba připomenout, že zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování může hrát zásadní roli při oživení hospodářského rozvoje a boji proti nezaměstnanosti. V těchto oblastech by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, sousedních zemí a Unie. EIB by mělo být umožněno podporovat přítomnost Unie v partnerských zemích prostřednictvím přímých zahraničních investic, jimiž přispívá k podpoře transferu technologií a předávání znalostí, ať už v rámci záruky EU za investice ve výše zmíněných oblastech nebo na vlastní riziko.
(19)
Chce-li EIB skutečně oslovit malé a střední podniky, měla by spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na její klienty a poskytla přidanou hodnotu ve srovnání s jinými zdroji financování. Ve vhodných případech by EIB prostřednictvím svých dohod o spolupráci s těmito zprostředkovatelskými institucemi měla požadovat, aby byly projekty klientů prověřeny, zda vyhovují dohodnutým kritériím v souladu s rozvojovými cíli Unie a vytvářejí přidanou hodnotu. Činnosti finančních zprostředkovatelů na podporu malých a středních podniků by měly být zcela transparentní a měly by o nich být podávány pravidelné zprávy EIB.
(20)
Finanční operace EIB by navíc měly přispívat k naplnění obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) řídí vnější činnost Unie, tedy k prosazování a upevňování demokracie a právního státu, lidských práv a základních svobod a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. Zejména ve vztahu k rozvojovým zemím, ve smyslu seznamu příjemců veřejné rozvojové pomoci sestaveného Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), by měly finanční operace EIB podporovat: udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a rozvoj v oblasti životního prostředí v těchto zemích, především v těch nejvíce znevýhodněných, hladké a postupné zapojení těchto zemí do světové ekonomiky, kampaň proti chudobě a soulad s cíli schválenými Unií v návaznosti na OSN a další příslušné mezinárodní organizace.
(21)
Zatímco silnou stránkou EIB i nadále zůstává její povaha jednoznačně investiční banky, měla by EIB na základě tohoto rozhodnutí v úzké koordinaci s Komisí a pod demokratickým dohledem Evropského parlamentu stanovit dopad svých vnějších operací na rozvoj a řídit se přitom zásadami Evropského konsensu o rozvoji a zásadami stanovenými v článku 208 Smlouvy o fungování EU, jakož i zásadami účinnosti pomoci uvedenými v Pařížské deklaraci z roku 2005 a v Akčním programu z Akkry z roku 2008. To by měla provádět prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením své schopnosti posuzovat environmentální, sociální a rozvojové aspekty projektů, včetně lidských práv a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací s veřejnými orgány a občanskou společností. Při provádění kontrol náležité opatrnosti v souvislosti s projekty by EIB ve vhodných případech v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie měla požadovat, aby předkladatelé projektů vedli konzultace na místní úrovni a zveřejňovali jejich výsledky. Dále by se měla EIB blíže zaměřit na odvětví, ve kterých má spolehlivé odborné znalosti z finančních operací v rámci Unie a která dále podpoří rozvoj dotyčné země, jako například na přístup k financování pro malé a střední podniky a mikrosubjekty, na odvětví environmentální infrastruktury včetně vody a hygieny, udržitelné dopravy a zmírňování změny klimatu, zejména v oblasti obnovitelné energie. Financování by mohlo rovněž zahrnovat projekty na podporu infrastruktury v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, pokud mají jasnou přidanou hodnotu.
(22)
EIB by také měla postupně posilovat svoji činnost na podporu přizpůsobování se změně klimatu, případně ve spolupráci s jinými mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi. Další požadavky nově zavedené tímto rozhodnutím by vyžadovaly přístup ke zvýhodněným finančním prostředkům a postupné přizpůsobení z hlediska lidských zdrojů při současném prosazování a využívání efektivity, účelnosti a součinnosti. Činnost EIB by také měla doplňovat cíle a priority Unie spojené s budováním institucí a odvětvovými reformami. V neposlední řadě by EIB měla vymezit ukazatele výkonnosti navázané na rozvojové a environmentální aspekty projektů a jejich výsledků.
(23)
Se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost byla s cílem zvýšit dopad a soudržnost vnějších vztahů Unie vytvořena funkce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(24)
V posledních letech také došlo k rozšíření a posílení politik vnějších vztahů Unie. To se týká zejména předvstupní strategie, evropské politiky sousedství, strategie Unie pro Střední Asii, obnovených partnerství s Latinskou Amerikou a jihovýchodní Asií, jakož i strategických partnerství Unie s Ruskem, Čínou a Indií. Totéž platí také pro unijní politiky rozvojové spolupráce, které byly nyní rozšířeny na všechny rozvojové země. Od roku 2007 jsou vnější vztahy Unie podporovány také novými finančními nástroji, tedy nástrojem předvstupní pomoci, evropským nástrojem sousedství a partnerství, finančním nástrojem pro rozvojovou spolupráci, evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva a nástrojem stability.
(25)
S ohledem na zřízení ESVČ by Komise a EIB měly po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost pozměnit memorandum o porozumění týkající se spolupráce a koordinace v regionech, které jsou uvedeny v rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (4), a ve vhodných případech a se souhlasem vysokého představitele rozšířit uplatňování nového memoranda o porozumění i na ESVČ, zejména pokud jde o pravidelný a systematický dialog mezi Komisí a EIB na strategické úrovni, do něhož by měla být zapojena také ESVČ, a další aspekty spadající do pravomoci ESVČ.
(26)
V souladu s čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by EIB měla ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, usilovat o nepřímou podporu dosažení rozvojových cílů tisíciletí pro rok 2015 jako nezbytné opatření pro provádění unijní politiky rozvojové spolupráce.
(27)
V zájmu posílení soudržnosti celkové podpory Unie v dotyčných regionech by se měly využívat příležitosti pro případné spojení finančních prostředků EIB s rozpočtovými zdroji Unie, například ve formě záruk, rizikového kapitálu, úrokových dotací a spolufinancování investic spolu s technickou pomocí při vypracování a provádění projektu, a to prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci, evropského nástroje sousedství a partnerství, finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, evropského nástroje pro demokracii a lidská práva a nástroje stability. Kdykoli k takovému spojení finančních prostředků EIB s jinými rozpočtovými zdroji Unie dojde, měly by být v rozhodnutích o financování zřetelně identifikovány zdroje, které mají být použity. Výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu o finančních operacích EIB prováděných podle tohoto rozhodnutí by měla obsahovat podrobný rozpis rozpočtových zdrojů a finančních nástrojů použitých ve spojení s finančními prostředky EIB.
(28)
Mělo by být zajištěno, aby vnější finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj projektů, byly v souladu s vnějšími politikami Unie a s cíli na vysoké úrovni stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. V zájmu zvýšení soudržnosti vnějších činností Unie by měl být dále posílen dialog o politice a strategii mezi Komisí, ESVČ a EIB. Za týmž účelem by mezi Komisí, ESVČ a EIB měla existovat užší spolupráce a včasná vzájemná výměna informací na operační úrovni. Kanceláře EIB mimo území Unie by se měly nacházet v první řadě při delegacích EU, aby se tato spolupráce posílila a obě instituce se mohly podělit o provozní náklady. Případná včasná výměna názorů Komisí, ESVČ a EIB pak má zvláštní význam v procesu přípravy programových dokumentů s cílem maximalizovat synergii mezi činnostmi těchto tří institucí Unie.
(29)
Praktická opatření na propojení cílů obecného mandátu a jejich provádění by měla být stanovena v regionálních operačně-technických pokynech. Tyto pokyny by měly být v souladu se širším rámcem regionální politiky Unie stanoveným v tomto rozhodnutí. Měly by odrážet strategie Unie pro jednotlivé země a jejich cílem by mělo být zajistit, aby finanční prostředky poskytované ze strany EIB doplňovaly v jednotlivých regionech odpovídající politiky, programy a nástroje pomoci Unie.
(30)
EIB by měla za konzultací s Komisí připravit orientační víceletý program plánovaného objemu podepsaných finančních operací EIB, aby bylo zajištěno odpovídající rozpočtové plánování, pokud jde o přidělování prostředků do záručního fondu, a aby byla zajištěna slučitelnost prognóz EIB ohledně financování se stropy stanovenými v tomto rozhodnutí. Komise by měla tyto prognózy zohlednit ve svém pravidelném rozpočtovém plánování předávaném rozpočtovému orgánu.
(31)
Měl by být prostudován vývoj platformy Unie pro spolupráci a rozvoj s cílem optimalizovat fungování mechanismů pro kombinování grantů a úvěrů ve vnějších regionech. Za tímto účelem by Komise měla vytvořit skupinu odborníků z členských států, ESVČ a EIB, která by posoudila náklady a přínosy takovéto platformy. Při svých úvahách by tato skupina měla konzultovat jiné relevantní aktéry včetně evropských mnohostranných a dvoustranných finančních institucí. Tato platforma by měla nadále podporovat součinnost a mechanismy vzájemné důvěry založené na komparativní výhodě jednotlivých institucí a zároveň respektovat úlohu a výsady Komise při plnění rozpočtu Unie a úlohu a výsady EIB při poskytování úvěrů. Na základě zjištění skupiny odborníků by Komise měla do poloviny roku 2012 podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě a podle okolností předložit návrh na takovou platformu.
(32)
EIB by měla být povzbuzována, aby zvyšovala objem svých operací a diverzifikovala své finanční nástroje mimo Unii bez využití záruky EU, tak aby existovaly podněty k využívání záruky v případě zemí a projektů s obtížným přístupem na trh, s přihlédnutím k udržitelnosti dluhu, a v případech, kdy tak záruka vede k vyšší přidané hodnotě. EIB by proto s přihlédnutím ke své vlastní schopnosti absorbovat riziko, a vždy za účelem podpory cílů politiky Unie v oblasti vnějších vztahů, měla být nabádána ke zvyšování částek, které poskytuje formou půjček na své vlastní riziko, mimo jiné podporováním hospodářských zájmů Unie, a to zejména v zemích usilujících o přistoupení k Unii, v sousedních zemích a v případě jiných regionů v zemích, které dosahují požadovaného investičního stupně, ale také v zemích s nižším investičním stupněm, má-li EIB vhodné záruky třetích stran. Za konzultací s Komisí by EIB měla vypracovat politiku pro rozhodování o tom, zda projekty zahrne do mandátu v rámci záruky EU, nebo do financování na vlastní riziko ze strany EIB. Tato politika by zejména měla vzít v úvahu bonitu dotčených zemí a projektů.
(33)
EIB by měla zvážit zvýšení objemu svých finančních operací podle tohoto rozhodnutí u státem řízených veřejnoprávních subjektů, pokud u těchto operací provede náležité hodnocení úvěrového rizika.
(34)
EIB by měla rozšířit spektrum nabízených nových inovačních finančních nástrojů, včetně zaměření se na tvorbu záručních nástrojů v co největším rozsahu, s přihlédnutím ke strategiím EIB pro řízení rizik. Dále by EIB měla být povzbuzována, aby poskytovala úvěry v místních měnách a vydávala dluhopisy na místních trzích, za předpokladu, že partnerské země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB.
(35)
Aby se zajistilo, že EIB splní požadavky mandátu ve všech regionech a subregionech, měly by být na vnější činnosti EIB postupně přidělovány dostatečné lidské a finanční zdroje. To by mělo zahrnovat zejména dostatečnou kapacitu na podporu unijních cílů rozvojové spolupráce, na větší zaměření se na posouzení environmentálních, sociálních a rozvojových aspektů jejích činností ex ante a na účinné sledování projektů během jejich provádění. Je třeba využít příležitostí k dalšímu zvyšování efektivity a účinnosti a aktivně usilovat o dosažení součinnosti.
(36)
Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by měla EIB dále usilovat o posílení koordinace a spolupráce s jinými mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi, včetně případné spolupráce, pokud jde o odvětvové podmínky a vzájemnou důvěru v postupy, o využívání společného spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako jsou iniciativy na podporu koordinace a efektivity pomoci. Cílem této koordinace a spolupráce by měla být minimalizace potenciálního zdvojování nákladů a nadbytečného překrývání činností. Toto úsilí má být založeno na vzájemnosti. Zásady stanovené v tomto rozhodnutí by se měly rovněž uplatňovat v případech, kdy je financování ze strany EIB prováděno prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi.
(37)
V zemích mimo Unii, v nichž provádí společnou činnost s jinými evropskými finančními institucemi, by EIB měla zejména zlepšit vzájemnou spolupráci prostřednictvím dohod, jako je například trojstranné memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD), které by upravovaly spolupráci mimo území Unie a umožnily skupině EIB a EBRD vzájemně doplňovat své činnosti tím, že se budou opírat o své vlastní komparativní výhody.
(38)
Mělo by být zintenzivněno podávání zpráv a předávání informací ze strany EIB Komisi, aby mohla Komise rozšířit svou výroční zprávu pro Evropský parlament a Radu o finančních operacích EIB prováděných podle tohoto rozhodnutí. Další požadavky na podávání zpráv uvedené v tomto bodě odůvodnění by se měly vztahovat pouze na finanční operace EIB, u nichž je žádost o financování ze strany EIB podána po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a u nichž dojde k podpisu po 1. lednu 2012. Zpráva by měla zejména zhodnotit soulad finančních operací EIB s tímto rozhodnutím, přičemž by měla vzít v úvahu regionální operačně-technické pokyny, a měla by zahrnovat oddíly týkající se přidané hodnoty EIB, jako je podpora vnějších politik Unie, požadavků mandátu, kvality financovaných operací, přenesení finančních výhod na klienty a oddíly týkající se spolupráce s Komisí, jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými dárci, včetně spolufinancování. Zpráva by měla rovněž zhodnotit, jak EIB při přípravě a sledování financovaných projektů zohledňuje ekonomickou, finanční, environmentální a sociální udržitelnost. Měla by rovněž obsahovat zvláštní oddíl věnovaný podrobnému vyhodnocení opatření, která EIB přijala za účelem zajištění souladu se současným mandátem, jak je stanoven v rozhodnutí č. 633/2009/ES, se zvláštním zřetelem na finanční operace EIB využívající finančních subjektů nacházejících se v nespolupracujících jurisdikcích. EIB by při svých finančních operacích měla přiměřeně provádět své politiky vůči nedostatečně regulovaným nebo nespolupracujícím jurisdikcím, s cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům a daňovým únikům. Zpráva by měla obsahovat vyhodnocení sociálních a rozvojových aspektů projektů. Zpráva by měla být zveřejněna, aby občanská společnost a přijímající země mohly vyjádřit své stanovisko. V případě potřeby by zpráva měla zahrnovat odkazy na významné změny okolností, které by odůvodnily další změny mandátu před koncem období. Tato zpráva by měla zejména obsahovat rozpis financování ze strany EIB podle tohoto rozhodnutí spolu s veškerými finančními zdroji Unie a jiných dárců, aby poskytla přehled o finanční angažovanosti související s finančními operacemi.
(39)
Finanční operace EIB by měly být i nadále řízeny v souladu s jejími vlastními pravidly a postupy, včetně vhodných kontrolních opatření a opatření přijatých za účelem předcházení daňovým únikům, a v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).
(40)
Komise by měla být zejména vyzvána, aby při předkládání návrhu na záruku EU v příštím finančním rámci v úzké spolupráci s EIB a s přihlédnutím k důsledkům vyčlenění prostředků pro Záruční fond pro vnější vztahy posoudila stropy, na které se záruka EU vztahuje, seznam způsobilých zemí, a možnost, aby EIB poskytovala mikroúvěrové financování a další druhy nástrojů. Komise a EIB by měly posoudit možnosti, jak v budoucnu posílit součinnost mezi nástrojem předvstupní pomoci, evropským nástrojem sousedství a partnerství, finančním nástrojem pro rozvojovou spolupráci, evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva a nástrojem stability a mandátem EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím.
(41)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena jednání a rozhodnutí o budoucím víceletém finančním rámci.
(42)
Z těchto důvodů a z důvodu právní jistoty a jasnosti by mělo být rozhodnutí č. 633/2009/ES zrušeno,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Záruka EU
1. Evropská unie poskytne Evropské investiční bance (EIB) rozpočtovou záruku EU na financování operací prováděných mimo území Unie (dále jen „záruka EU“). Záruka EU je poskytnuta jako paušální záruka na všechny splatné platby dosud neobdržené EIB v souvislosti s úvěry a úvěrovými zárukami na investiční projekty EIB, které jsou způsobilé podle odstavce 2. Poskytování financí ze strany EIB musí být v souladu se všeobecnými zásadami vnější činnosti Unie a přispívat k dosahování jejích cílů a politik. Cílem financování ze strany EIB v rozvojových zemích ve smyslu seznamu příjemců veřejné rozvojové pomoci sestaveného OECD je nepřímo přispívat k plnění rozvojových cílů jako snižování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje.
2. K získání záruky EU jsou způsobilé úvěry a úvěrové záruky EIB poskytnuté na investiční projekty uskutečněné v zemích, které jsou uvedeny v příloze III, a poskytnuté v souladu s pravidly a postupy EIB, včetně prohlášení EIB o sociálních a environmentálních normách, a na podporu příslušných cílů vnější politiky Unie, pokud bylo financování ze strany EIB poskytnuto v souladu s podepsanou dohodou, jejíž platnost dosud neuplynula a jež ani nebyla ukončena (dále jen „finanční operace EIB“).
3. Záruka EU je omezena na 65 % celkové částky vyplacených úvěrů a záruk poskytnutých v rámci finančních operací EIB po odečtení všech uhrazených částek a přičtení všech souvisejících částek.
4. Záruka EU kryje finanční operace EIB podepsané během období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013. Finanční operace EIB podepsané podle rozhodnutí Rady 2006/1016/ES, a 2008/847/ES (5) a podle rozhodnutí č. 633/2009/ES nadále využívají záruku EU podle tohoto rozhodnutí.
5. Pokud do konce období uvedeného v odstavci 4 Evropský parlament a Rada nepřijmou na návrh Komise v souladu s článkem 13 rozhodnutí o poskytnutí nové záruky EU na finanční operace EIB mimo Unii, prodlužuje se uvedené období automaticky o šest měsíců.
Článek 2
Stropy mandátu
1. Maximální strop finančních operací EIB v rámci záruky EU po celé období 2007-2013 po odečtení zrušených částek nepřekročí 29 484 000 000 EUR; tento maximální strop je rozdělen na dvě části:
a)
obecný mandát ve výši 27 484 000 000 EUR;
b)
mandát pro změnu klimatu ve výši 2 000 000 000 EUR.
2. Obecný mandát je rozdělen na regionální stropy a podstropy, jak je stanoveno v příloze I. V rámci regionálních stropů EIB postupně zajistí vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v regionech, na něž se vztahuje obecný mandát.
3. Obecný mandát se vztahuje na finanční operace EIB, které sledují cíle stanovené v článku 3.
4. Mandát pro změnu klimatu se vztahuje na finanční operace EIB ve všech zemích, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, pokud tyto finanční operace podporují klíčový cíl politiky Unie spočívající v řešení změny klimatu podporou projektů zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, které přispívají k celkovému cíli Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu zejména tím, že potlačují nebo snižují emise skleníkových plynů v oblasti obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšují odolnost vůči negativním dopadům změny klimatu na zranitelné země, odvětví a komunity. Mandát pro změnu klimatu se provádí v úzké spolupráci s Komisí, přičemž je-li to možné a vhodné, se financování ze strany EIB kombinuje s rozpočtovými prostředky Unie.
Ve vhodných případech může Rada na návrh Komise rozhodnout o omezení způsobilost určité země k financování ze strany EIB v oblasti zmírňování dopadů změny klimatu v rámci záruky EU. Takové omezení způsobilosti k financování v rámci mandátu pro změnu klimatu se vztahuje pouze na finanční operace EIB, u nichž je požádáno o financování ze strany EIB po 30. říjnu 2011 a u nichž dojde k podpisu po 1. lednu 2012.
5. V souvislosti s mandátem pro změnu klimatu se EIB snaží zajistit do konce období uvedeného v čl. 1 odst. 4 vyvážené rozdělení podepsaných finančních operací mezi regiony, na něž se vztahuje příloha III. EIB zejména zajistí, aby region uvedený v příloze III bodě A neobdržel více než 40 % částky přidělené na tento mandát, region uvedený v bodě B více než 50 %, region uvedený v bodě C více než 30 % a region uvedený v bodě D více než 10 % této částky. Mandát pro změnu klimatu se využívá k financování projektů, které úzce souvisejí se základními pravomocemi EIB, mají přidanou hodnotu a maximalizují účinek na přizpůsobení se změně klimatu a na zmírňování jejích dopadů.
6. Plnění obecného mandátu i mandátu pro změnu klimatu se řídí zásadami řádné bankovní praxe.
Článek 3
Cíle obecného mandátu
1. Záruka EU se poskytuje na finanční operace EIB, jež podporují některý z těchto obecných cílů:
a)
rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků;
b)
rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií;
c)
zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4.
2. V rámci základních pravomocí EIB přispívají její finanční operace podle tohoto rozhodnutí k naplnění obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o EU řídí vnější činnost Unie, a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou.
3. Základním cílem finančních operací EIB v oblastech, na něž se vztahuje odstavec 1, je regionální integrace partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, sousedních zemí a Unie.
4. EIB zváží rozšíření své činnosti na podporu infrastruktury v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, bude-li mít tato činnost jasnou přidanou hodnotu.
Článek 4
Země, na něž se vztahuje záruka EU
1. Seznam zemí, které by mohly být způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II. Seznam zemí způsobilých pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU je uveden v příloze III a může obsahovat pouze některou ze zemí uvedených v příloze II. U zemí, které nejsou uvedeny v příloze II, se o způsobilosti dané země pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU rozhodne v jednotlivých případech řádným legislativním postupem.
2. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 5, pokud jde o změny přílohy III. Rozhodnutí Komise přitom vychází ze všeobecného posouzení hospodářské a politické situace, včetně otázek souvisejících s demokracií, lidskými právy a základními svobodami, jakož i z příslušných usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěrů Rady. Akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha III nejsou dotčeny záruky EU na financování ze strany EIB podepsané před vstupem těchto aktů v přenesené pravomoci v platnost.
3. Záruka EU se vztahuje pouze na finanční operace EIB prováděné ve způsobilých zemích, které s EIB uzavřely rámcovou dohodu o právních podmínkách provádění těchto operací.
4. Záruka EU se nevztahuje na finanční operace EIB v určité zemi, jestliže dohoda o těchto operacích byla podepsána po přistoupení uvedené země k Unii.
Článek 5
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci se svěřuje Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 4 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje 30. říjnem 2011.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 6
Příspěvek finančních operací EIB k politikám Unie
1. Komise vypracuje společně s EIB regionální operačně-technické pokyny pro financování ze strany EIB podle tohoto rozhodnutí.
Tyto regionální operačně-technické pokyny, jejichž cílem je zajistit, aby finanční operace EIB podporovaly politiky Unie, musí být v souladu se širším rámcem regionální politiky Unie uvedeným v příloze IV. Regionální operačně-technické pokyny budou zejména zajišťovat, aby financování ze strany EIB v rámci tohoto rozhodnutí v jednotlivých regionech doplňovalo odpovídající politiky, programy a nástroje pomoci Unie.
Při vypracování těchto pokynů budou Komise a EIB v případě potřeby konzultovat Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) ohledně politických otázek a zohlední relevantní usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěry Rady.
Okamžitě po vydání pokynů a jakékoli jejich aktualizaci je Komise předá Evropskému parlamentu a Radě.
V rámci stanoveném regionálními operačně-technickými pokyny vymezí EIB příslušné strategie financování a zajistí jejich provádění.
2. Soulad finančních operací EIB s cíli vnější politiky Unie musí být sledován v souladu s článkem 11. S cílem usnadnit toto sledování vyvine EIB ukazatele pro měření výsledků financovaných projektů z hlediska rozvoje, životního prostředí a lidských práv a zohlední přitom příslušné ukazatele obsažené v Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci. Součástí ukazatelů měřících výsledky projektů z hlediska životního prostředí by měla být kritéria pro „čisté technologie“, jež se v zásadě zaměří na energetickou účinnost a technologie na snižování emisí.
3. Záruka EU se neposkytne na finanční operaci EIB, pokud k této operaci Komise zaujme záporné stanovisko v rámci postupu podle článku 19 statutu EIB.
4. V souladu s unijními a mezinárodními cíli v oblasti změny klimatu předloží EIB ve spolupráci s Komisí do 31. prosince 2012 strategii, jak v rámci svého mandátu pro poskytování úvěrů třetím zemím postupně a plynule zvýšit procentní podíl projektů na podporu snižování emisí CO2 a postupně ukončit financování projektů, které dosažení cílů Unie v oblasti klimatu brání.
5. S ohledem na nové požadavky zavedené tímto rozhodnutím zajistí řídící orgány EIB postupné přizpůsobení zdrojů EIB včetně personálních, aby byly požadavky stanovené v tomto rozhodnutí odpovídajícím způsobem splněny. Je třeba využít příležitostí k dalšímu zvyšování efektivity a účinnosti a aktivně usilovat o dosažení součinnosti.
Článek 7
Hodnocení rozvojových aspektů projektů ze strany EIB
1. V souvislosti s rozvojovými aspekty projektů, na něž se vztahuje záruka EU, provede EIB důkladnou kontrolu náležité opatrnosti a ve vhodných případech vyžaduje v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie příslušné veřejné konzultace na místní úrovni.
EIB zahrne do vlastních pravidel a postupů nezbytná ustanovení týkající se posouzení environmentálního a sociálního dopadu projektů a aspektů spojených s lidskými právy, aby se zajistilo, že na základě tohoto rozhodnutí budou podporovány pouze projekty, které jsou hospodářsky, finančně, environmentálně a sociálně udržitelné.
Komise začlení do výroční zprávy pro Evropský parlament a Radu souhrnné hodnocení rozvojového hlediska činností EIB, které bude vycházet z kontroly náležité opatrnosti prováděné u projektů.
Pokud je to vhodné, posoudí se i možnost zvýšit během projektového cyklu kapacity příjemců financování ze strany EIB prostřednictvím technické pomoci.
2. Kromě předběžného hodnocení rozvojových aspektů požaduje EIB po předkladatelích projektů, aby v průběhu provádění projektu a až do jeho dokončení důkladně sledovali mimo jiné dopady projektu na rozvoj, životní prostředí a lidská práva. EIB posoudí informace poskytnuté předkladatelem projektu. EIB sleduje pokud možno i výsledky činnosti finančních zprostředkovatelů na podporu malých a středních podniků. Je-li to možné, výsledky tohoto sledování se zveřejní.
3. EIB podává Komisi výroční zprávy, v nichž hodnotí očekávané dopady operací financovaných v průběhu roku na rozvoj.
Tyto zprávy vycházejí z ukazatelů EIB pro měření výsledků, jež jsou uvedeny v čl. 6 odst. 2. Komise předkládá zprávy EIB o rozvoji Evropskému parlamentu a Radě v rámci každoročního podávání zpráv podle článku 11 a zveřejňuje je, aby k věci mohly vyjádřit své stanovisko rovněž zúčastněné subjekty, včetně občanské společnosti a přijímajících zemí.
Evropský parlament tyto výroční zprávy projedná s ohledem na stanoviska všech zainteresovaných stran.
4. Požadavky uvedené v tomto článku se vztahují pouze na finanční operace EIB, u nichž je žádost o financování ze strany EIB podána po 30. říjnu 2011 a u nichž dojde k podpisu po 1. lednu 2012.
Článek 8
Spolupráce s Komisí a ESVČ
1. Je posilován soulad vnějších činností EIB s cíli vnější politiky Unie s cílem maximalizovat součinnost mezi financováním ze strany EIB a rozpočtovými zdroji Unie, zejména vypracováním regionálních operačně-technických pokynů uvedených v článku 6 a pomocí pravidelného a systematického dialogu a včasné výměny informací týkajících se:
a)
strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty;
b)
strategických plánovacích dokumentů EIB a zdrojů projektů;
c)
ostatních politických a operačních hledisek.
2. Spolupráce se uskutečňuje na regionálně rozlišeném základě při zohlednění role EIB i politik Unie v jednotlivých regionech.
Článek 9
Spolupráce s jinými institucemi veřejného financování
1. Finanční operace EIB se ve vhodných případech stále častěji provádějí ve spolupráci s jinými mezinárodními finančními institucemi nebo evropskými dvoustrannými finančními institucemi s cílem maximalizovat součinnost, spolupráci a efektivitu a zajistit obezřetné a přiměřené sdílení rizik a soudržné projektové a odvětvové podmínky ve snaze minimalizovat potenciální zdvojování nákladů a nadbytečné překrývání činností.
2. Spolupráce uvedená v odstavci 1 se usnadní prostřednictvím koordinace, zejména v rámci memorand o porozumění nebo případně jiných rámců Unie pro regionální spolupráci mezi Komisí, EIB, hlavními mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi, které působí v jednotlivých regionech, s přihlédnutím k pravomocím ESVČ.
Článek 10
Krytí a podmínky záruky EU
1. V případě finančních operací EIB, u nichž je jednou ze stran stát nebo za něž se stát zaručil, a jiných finančních operací EIB, u nichž jsou jednou ze stran regionální nebo místní orgány nebo státem vlastněné nebo kontrolované veřejné podniky nebo instituce, jestliže u těchto jiných finančních operací EIB provedla EIB náležité hodnocení úvěrového rizika zohledňující situaci dané země, pokud jde o úvěrová rizika, kryje záruka EU veškeré splatné platby dosud neobdržené EIB (dále jen „globální záruka“).
2. Pro účely odstavce 1 zastupuje Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy palestinská samospráva a Kosovo (6) zastupuje Mise OSN v Kosovu nebo správa stanovená v regionálních operačně-technických pokynech uvedených v článku 6.
3. V případě finančních operací EIB neuvedených v odstavci 1 kryje záruka EU veškeré splatné platby dosud neobdržené EIB, pokud bylo neobdržení způsobeno naplněním jednoho z těchto politických rizik (dále jen „záruka na politická rizika“):
a)
zastavení devizového transferu;
b)
vyvlastnění;
c)
válka nebo občanské nepokoje;
d)
odepření spravedlnosti po porušení smlouvy.
4. EIB po konzultaci s Komisí vypracuje jasnou a transparentní politiku přidělování při rozhodování o zdrojích financování operací, které jsou způsobilé získat záruku EU i financování ze strany EIB na její vlastní riziko.
5. Je-li záruka EU uplatněna, postoupí EIB Unii příslušná práva v souladu s dohodou uvedenou v čl. 13 odst. 2.
Článek 11
Výroční zprávy a účetnictví
1. Komise předloží každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí. Tato zpráva zahrnuje hodnocení finančních operací EIB na úrovni projektů a odvětví a na celostátní a regionální úrovni, jakož i hodnocení příspěvku finančních operací EIB k naplňování cílů vnější politiky a strategických cílů Unie. Zpráva obsahuje souhrnný přehled probíhajících projektů.
Zpráva zejména zhodnotí soulad finančních operací EIB s tímto rozhodnutím, přičemž vezme v úvahu regionální operačně-technické pokyny uvedené v článku 6, a bude obsahovat části týkající se přidané hodnoty pro dosahování politických cílů Unie, hodnocení očekávaného souhrnného dopadu na rozvoj, hodnocení toho, jak EIB při přípravě a sledování financovaných projektů zohlednila environmentální a sociální udržitelnost, a hodnocení spolupráce s Komisí, jinými mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi, včetně spolufinancování.
Ve zprávě se uvede zejména rozpis veškerých finančních zdrojů Unie použitých spolu s finančními prostředky EIB a jiných dárců, a vytvoří se tak přehled o finanční angažovanosti související s finančními operacemi prováděnými podle tohoto rozhodnutí. Kromě toho obsahuje i zvláštní část věnovanou podrobnému hodnocení opatření, která EIB přijala, aby dodržela čl. 1 odst. 2 tohoto rozhodnutí.
2. EIB bude i nadále poskytovat Evropskému parlamentu, Radě a Komisi všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky konkrétních činností zrealizovaných EIB v rámci jejího mandátu pro poskytování úvěrů třetím zemím.
3. Pro účely odstavce 1 předkládá EIB Komisi výroční zprávy o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí na úrovni projektů a odvětví a na celostátní a regionální úrovni a o naplňování cílů vnější politiky a strategických cílů Unie, včetně spolupráce s Komisí, jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými institucemi, a hodnotící zprávu o dopadu na rozvoj uvedenou v článku 7. Jakákoli memoranda o porozumění mezi EIB a jinými mezinárodními finančními institucemi nebo dvoustrannými institucemi, která se vztahují k finančním operacím podle tohoto rozhodnutí, se zveřejňují, nebo není-li jejich zveřejnění možné, oznamují se Evropskému parlamentu a Radě v rámci výroční zprávy Komise uvedené v odstavci 1 tohoto článku.
4. EIB poskytne Komisi o každé své finanční operaci statistické, finanční a účetní údaje a jakékoli další doplňující informace nezbytné ke splnění povinnosti Komise podávat zprávy nebo požadavků Účetního dvora, a to spolu s osvědčením auditora o nesplacených částkách finančních operací EIB.
5. Pro účely účetnictví a podávání zpráv Komise o rizicích, na která se vztahuje globální záruka ve smyslu čl. 10 odst. 1 předloží EIB Komisi hodnocení rizik vypracované EIB a informace o bonitě týkající se finančních operací EIB s dlužníky nebo dlužníky krytými zárukou, jinými než státy.
6. Informace uvedené v odstavcích 3, 4 a 5 poskytuje EIB na vlastní náklady.
7. Informace uvedené v odstavcích 3 a 4 rovněž EIB obecně zveřejňuje, přičemž ze zveřejnění vyloučí veškeré informace důvěrné povahy.
8. Informace, zda se na projekt vztahuje záruka EU, se uvede ve shrnutí projektu, které se zveřejňuje na internetových stránkách EIB poté, co projekt projde schvalovací fází.
9. EIB zahrne do své výroční zprávy následné posouzení fungování memoranda o porozumění s evropským veřejným ochráncem práv, a to v rozsahu, v jakém se toto memorandum týká finančních operací EIB, na něž se vztahuje toto rozhodnutí.
10. V příslušných případech se požadavky uvedené v odstavcích 1 a 3 vztahují pouze na finanční operace EIB, u nichž je žádost o financování ze strany EIB podána po 30. říjnu 2011 a u nichž dojde k podpisu po 1. lednu 2012.
Článek 12
Nespolupracující jurisdikce
V rámci svých finančních operací EIB netoleruje žádné činnosti sloužící protiprávním účelům, včetně praní peněz, financování terorismu, daňových podvodů nebo daňových úniků. EIB se zejména nepodílí na žádné finanční operaci prováděných ve způsobilé zemi prostřednictvím zahraniční nespolupracující jurisdikce, kterou za nespolupracující označuje OECD, Finanční akční výbor (FATF) a další příslušné mezinárodní organizace.
Článek 13
Zpětné získávání plateb provedených Komisí
1. Pokud Komise provede jakoukoli platbu v rámci záruky EU, usiluje EIB jménem a na účet Komise o uplatnění nároků týkajících se vyplacených částek.
2. Komise a EIB uzavřou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení o uplatňování nároků a postupech pro jejich vymáhání, a to nejpozději do uzavření dohody uvedené v článku 14.
3. V zájmu transparentnosti Komise na svých internetových stránkách zveřejní konkrétní informace o všech případech zpětného získávání plateb podle dohody o záruce uvedené v článku 14, není-li třeba zachovat důvěrnost.
Článek 14
Dohoda o záruce
Komise a EIB uzavřou dohodu o záruce, která bude obsahovat podrobná ustanovení a postupy týkající se záruky EU, a informují o ní Evropský parlament.
Článek 15
Kontrola Účetním dvorem
Záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a zpětně získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného rozpočtu Evropské unie kontroluje Účetní dvůr.
Článek 16
Přezkum
Komise v případě potřeby předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh, kterým se stanoví záruka EU v příštím víceletém finančním rámci.
Článek 17
Závěrečná zpráva
Do 31. října 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí.
Článek 18
Zrušení
Rozhodnutí č. 633/2009/ES se zrušuje.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1080/2011/EU HATÁROZATA
(2011. október 25.)
az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
Az Európai Beruházási Bank (EBB), vagyis az Európai Unión belüli beruházások finanszírozására irányuló alapvető feladata mellett 1963 óta hajt végre az Unión kívüli, az Unió külső politikáit támogató finanszírozási műveleteket. Ez lehetővé teszi, hogy az Unió költségvetéséből az Unión kívüli régiók számára hozzáférhető eszközöket az EBB pénzügyi ereje révén a kedvezményezett országok számára előnyös módon egészítse ki. E finanszírozási műveletek végrehajtásával az EBB hozzájárul az Unió általános vezérelveinek és politikai célkitűzéseinek megvalósításához, és ezzel együtt a harmadik országok fejlődéséhez és az Unió jólétéhez is a megváltozott gazdasági világrendben. Az EBB-nek az Unió külső politikáit támogató finanszírozási műveleteit továbbra is a rendezett banki működés elveivel összhangban kell végrehajtani.
(2)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkével együtt értelmezett 209. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EBB az alapokmányában megállapított feltételek szerint hozzájárul azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásához, amelyek az Unió fejlesztési együttműködési politikája tekintetében meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek.
(3)
Az EBB alapokmányának 19. cikkével összhangban az EBB-nek közvetlenül benyújtott kérelmet az e határozat alapján végzett EBB finanszírozási műveleteire vonatkozóan véleményezés céljából a Bizottsághoz be kell nyújtani (a továbbiakban: EBB általi finanszírozás iránti kérelem).
(4)
Az Unió külső fellépéseinek támogatása, illetve annak biztosítása érdekében, hogy az EBB úgy tudjon Unión kívüli beruházásokat finanszírozni, hogy az ne befolyásolja hitelbesorolását, az EBB külső területeken végrehajtott műveleteinek többségére a Bizottság által kezelt európai uniós költségvetési garancia („uniós garancia”) vonatkozott.
(5)
A 2007 és 2011 közötti időszakra a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2009. július 13-i 633/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) állapította meg az uniós garanciát.
(6)
A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel (3) létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap („garanciaalap”) biztosítja az uniós költségvetés számára az EBB finanszírozási műveletei és az Unió más külső fellépései során keletkező veszteségek fedezéséhez szükséges likviditási tartalékot.
(7)
A 633/2009/EK határozattal összhangban a Bizottság és az EBB elkészítette az EBB külső hitelnyújtásának félidős felülvizsgálatát, amely egy, a „bölcsek” irányítóbizottsága által felügyelt független külső értékelésen, egy külső tanácsadó szolgálat által végzett felülvizsgálaton, valamint az EBB által készített egyedi értékeléseken alapult. Az irányítóbizottság 2010. február 12-én a következtetéseit és ajánlásait tartalmazó jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EBB-nek.
(8)
Az irányítóbizottság jelentésében megállapította, hogy az uniós garancia hatékony és erőteljes szakpolitikai eszköz, amely jelentős pénzügyi és politikai hatással jár, és ezért a politikai vagy országjellegű kockázatok fedezése céljából fenn kell tartani. Az irányítóbizottság emellett javaslatot tett a 633/2009/EK határozat bizonyos módosításaira vonatkozóan annak érdekében, hogy az EBB külső műveletei a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosíthassák, illetve maximális hatékonysággal működhessenek.
(9)
Alapvető fontosságú megállapítani azoknak az országoknak a jegyzékét, amelyek potenciálisan jogosultak az EBB által az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozásra. Ezen felül ki kell bővíteni az EBB által az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozásra jogosult országoknak a jelenleg a 633/2009/EK határozat I. mellékletében szereplő jegyzékét.
(10)
A jelentős szakpolitikai változások tükrözése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e határozat III. mellékletének módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(11)
Az egyes régiókban az uniós garancia által fedezett összegeknek továbbra is az EBB által az uniós garancia mellett végzett finanszírozás felső határait kell jelenteniük, és nem olyan célösszegeket, amelyeket az EBB-nek teljesítenie kell.
(12)
A harmadik országoknak a globális gazdasági és pénzügyi válság hatásainak kezelésére nyújtott uniós támogatás keretében az EBB jelenlegi megbízása keretein belül 2009-ben és 2010-ben külső hitelezési tevékenységét elsősorban a csatlakozás előtt álló, valamint a szomszédságpolitikai és partnerségi kapcsolatban álló országokra összpontosította. A földközi-tengeri térség déli részének 2011 eleji felbolydulása továbbá az érintett országoknak a gazdaságuk újjáépítéséhez és modernizálásához szükséges eszközökkel való ellátására irányuló uniós támogatást tesz szükségessé. A megbízás hátralévő időtartama tekintetében ezért felül kell vizsgálni az általános megbízás felső összeghatárát, és azt 1 684 000 000 EUR-val meg kell emelni annak érdekében, hogy lehetővé váljon az említett ideiglenes és rendkívüli körülmények kezelése, anélkül azonban, hogy ez érintené a következő többéves pénzügyi keret felső összeghatárait.
(13)
Az általános megbízás felső összeghatára említett összeggel történő megemelését követően az EBB által végzett finanszírozási műveleteknek alkalmasaknak kell lenniük arra, hogy kövessék az egyes partnerországok által vállalt politikai reformokat a Bizottság által az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) bevonásával, továbbá az Európai Parlament állásfoglalásainak, valamint a Tanács határozatainak és következtetéseinek figyelembevételével kialakított erről szóló értékelése szerint. Az említett értékelésnek tükröznie kell az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát és a differenciáltság ismételt hangsúlyosságát is. A csatlakozás előtt álló országokban az EBB általi finanszírozás továbbra is az uniós segítségnyújtást fogja kiegészíteni.
(14)
A regionális felső összeghatárok mellett a 2 000 000 000 EUR összegű opcionális megbízást is aktiválni kell, és keretösszegként kell rendelkezésre bocsátani az EBB által a megbízás által érintett régiókban az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás terén végzett finanszírozási műveletek támogatása céljából. Az EBB - a Bizottsággal szorosan együttműködve - szakértelmével és erőforrásaival segítheti a hatóságokat és a magánszektort az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások kezelésében és a rendelkezésre álló források lehető legjobb hasznosításában. Az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó projektek esetében az EBB eszközeit - amennyiben ez lehetséges és helyénvaló - ki kell egészíteni az uniós költségvetésben rendelkezésre álló kedvezményes alapokkal, az Unió külső segítségnyújtása keretébe tartozó, éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozáshoz nyújtott támogatások és hitelek hatékony és következetes ötvözése révén. E tekintetben helyénvaló, hogy a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak benyújtott éves jelentése részletes beszámolót tartalmazzon az e projektek finanszírozására igénybe vett pénzügyi eszközökről, feltüntetve azokat az összegeket, amelyeket az EBB opcionális megbízása alapján fordít finanszírozásra, valamint a támogatások megfelelő összegeit.
(15)
Azon országok esetében, amelyeket úgy tekintenek, hogy nem kötelezték el magukat a megfelelő, éghajlatváltozással kapcsolatos célok elérése iránt, az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretében korlátozható az EBB által az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozás. A finanszírozásra való jogosultság e korlátozásának összetett és átfogó politikai értékeléseken kell alapulnia. Ezért a Tanácsnak döntenie kell tudnia arról, hogy bizonyos országok esetében - a Bizottság javaslata alapján és az Európai Külügyi Szolgálat bevonásával- korlátozza az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozásra való jogosultságot. Ilyen korlátozás az EBB-nek csak azon finanszírozási műveletei esetében hozható, amelyekre vonatkozóan az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet e határozat hatálybalépését követően nyújtják be, és amelyek aláírására 2012. január 1-je után kerül sor.
(16)
Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretében bizonyos fokú rugalmassággal kell kezelni a rendelkezésre álló eszközök régiók közötti elosztását annak érdekében, hogy azokat a 2011 és 2013 közötti hároméves időszakban a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban lehessen igénybe venni, törekedve egyúttal a régiók közötti kiegyensúlyozott elosztás biztosítására ezen időszak alatt, az általános megbízás keretében a külső támogatásra vonatkozóan megállapított prioritások alapján.
(17)
Az EBB külső megbízatása végrehajtásának félidős felülvizsgálata megállapította, hogy bár az EBB által az értékelt időszakban (2000-2009) végrehajtott finanszírozási műveletek általában összhangban voltak az Unió külső politikáival, erősebbé, kifejezettebbé és strukturáltabbá kell tenni az Unió szakpolitikai célkitűzései és azoknak az EBB általi operatív végrehajtása közötti kapcsolatot.
(18)
A megbízás koherenciájának erősítése, az EBB külső finanszírozási tevékenységének fokozottabban az uniós szakpolitikák támogatására való összpontosítása, valamint a kedvezményezettek számára a lehető legtöbb előny biztosítása érdekében e határozatnak az EBB hitelnyújtási műveleteire vonatkozó megbízás keretében valamennyi jogosult régióra és országra kiterjedő magas szintű horizontális célokat kell megállapítania, alapul véve az EBB komparatív előnyeit azokon a területeken, amelyeken eddig is jó eredményeket ért el. Az EBB-nek így a határozat hatálya alá tartozó valamennyi régióban a következőket kell finanszíroznia: projektek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás területén (ideértve ennek megvalósítását az új energiaforrásokhoz kapcsolódó technológiák átadása, a szociális és gazdasági infrastruktúra, így különösen a közlekedés, az energia és azon belül a megújuló energia, az energiabiztonság, az energetikai infrastruktúra, a környezetvédelmi infrastruktúra - beleértve a vízellátást és szennyvízkezelést -, valamint az információs és kommunikációs technológiák révén), továbbá a helyi magánszektor fejlesztését célzó - különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) támogató - projektek. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy a kkv-k tőkéhez jutásának elősegítése alapvető szerepet tölthet be a gazdasági fejlődés élénkítésében és a munkanélküliség elleni küzdelemben. Ezeken a területeken az EBB hitelnyújtási műveleteit alátámasztó egyik célkitűzésnek a partnerországok közötti regionális integrációnak, így többek között a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédos országok és az Unió közötti gazdasági integrációnak kell lennie. Az EBB-nek képesnek kell lennie arra, hogy a partnerországokban a technológia- és ismeretátadás elősegítéséhez hozzájáruló közvetlen külföldi befektetések formájában is támogathassa az uniós jelenlétet, akár - a fent említett területekre irányuló befektetések esetében - az uniós garancia mellett, akár saját kockázatára.
(19)
A kkv-k hatékony megszólítása céljából az EBB-nek együtt kell működnie a támogatásra jogosult régiókban és országokban működő helyi pénzügyi közvetítő intézményekkel, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi támogatás egy része továbbkerüljön ezek ügyfeleihez, és hozzáadott értéket teremtsen az egyéb finanszírozási forrásokhoz képest. E hozzáadott érték előteremtése érdekében az EBB-nek adott esetben az ezen közvetítő intézményekkel kötött együttműködési megállapodásai révén kérnie kell annak ellenőrzését, hogy az ezen intézmények ügyfeleinek projektjei megfelelnek az uniós fejlesztési célokkal összhangban közösen elfogadott kritériumoknak. A kkv-k támogatásához kapcsolódó pénzügyi közvetítői tevékenységeknek teljes mértékben átláthatóaknak kell lenniük, és azokról rendszeresen jelentést kell tenni az EBB-nek.
(20)
Ezenfelül az EBB finanszírozási műveleteinek hozzá kell járulniuk az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében megfogalmazott, az Unió külső tevékenységét vezérlő alapelvek eléréséhez, így a demokrácia és a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és megszilárdításához, továbbá az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. Különösen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által meghatározott, a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzék szerinti fejlődő országokkal kapcsolatban az EBB finanszírozási műveleteinek a következőket kell előmozdítaniuk: ezen országok - különösen a leghátrányosabb helyzetben lévők - fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését; gazdaságuk zökkenőmentes és fokozatos integrációját a világgazdaságba; a szegénység elleni küzdelmet; valamint az ENSZ-szel és egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel összefüggésben az Unió által jóváhagyott célkitűzések teljesítését.
(21)
Jóllehet az EBB ereje továbbra is beruházási bank voltában nyilvánul meg, az EBB-nek e határozat alapján - a Bizottsággal folytatott szoros együttműködésben és az Európai Parlament demokratikus ellenőrzése alatt - értékelnie kell a külső műveletei fejlesztésre gyakorolt hatását, figyelembe véve a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzus elveit, az EUMSZ 208. cikkében szereplő elveket, a 2005-ös párizsi nyilatkozatban felvázolt, a támogatások hatékonyságára vonatkozó elveket, valamint a 2008-as accrai cselekvési programot. Ezt konkrét intézkedések révén kell megvalósítani, köztük különösen a projektek környezeti, szociális és fejlesztési vonatkozásainak értékelésére, és ennek keretében az emberi jogi és a konfliktusokkal kapcsolatos kockázatoknak a felmérésére szolgáló kapacitásai megerősítésével, valamint a hatóságokkal és a civil társadalommal folytatott helyi konzultáció előmozdításával. A projekt átvilágítása keretében az EBB-nek adott esetben - az Unió szociális és környezetvédelmi alapelveivel összhangban - elő kell írnia a projektgazda számára a helyi konzultációk megtartását és ezek eredményének közzétételét. Emellett az EBB-nek fokozottabban kell az olyan ágazatokra összpontosítania, amelyek terén az Unión belüli finanszírozási műveletek kapcsán komoly szakértelemre tett szert, és amelyek előmozdítják a szóban forgó ország fejlődését, így a következők terén: a kkv-k és a mikrovállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzájutása; az ország környezetvédelmi infrastruktúrája és azon belül a vízellátás és a szennyvízkezelés; a fenntartható közlekedés; és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése, különösen a megújuló energiaforrások révén. A finanszírozott projektek közé fel lehet venni az egészségügyi és oktatási infrastruktúra támogatását célzó projekteket is, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket jelent.
(22)
Az EBB-nek fokozatosan meg kell erősítenie az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást támogató tevékenységeit is, adott esetben más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel együttműködve. Az e határozat által bevezetett további követelmények szükségessé tennék a kedvezményes forrásokhoz való hozzájutást és az emberi erőforrások fokozatos kiigazítását, és egyúttal hatékonyságot, eredményességet, valamint a szinergiák kihasználását igényelnék. Az EBB-nek arról is gondoskodnia kell, hogy tevékenységei az intézménykiépítéshez és az ágazati reformokhoz kapcsolódó uniós célkitűzéseket és prioritásokat kiegészítő jelleggel működjenek. Végül pedig, az EBB-nek olyan teljesítménymutatókat kell meghatároznia, amelyek kapcsolódnak a projektek és eredményeik fejlesztési és környezetvédelmi aspektusaihoz.
(23)
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével létrejött az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) tisztsége az Unió külkapcsolatai nyomatékának és koherenciájának erősítése céljával.
(24)
Az utóbbi években az Unió külkapcsolatai is kiszélesedtek és megerősödtek. Ez érvényesült különösen az előcsatlakozási stratégia, az európai szomszédságpolitika, a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia, a Latin-Amerikával és Délkelet-Ázsiával megújított partnerségek, valamint az Uniónak Oroszországgal, Kínával és Indiával fennálló stratégiai partnerségei esetében. Ez a helyzet az Unió fejlesztési szakpolitikái tekintetében is, amelyek ma már valamennyi fejlődő országra kiterjednek. Az Unió külkapcsolatait 2007 óta új pénzügyi eszközök is támogatják, nevezetesen az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI), a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI), az európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR), valamint a Stabilitási Eszköz.
(25)
Az EKSZ létrejöttére tekintettel és e határozat hatálybalépését követően a Bizottságnak és az EBB-nek módosítania kell a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozatban (4) megnevezett régiók közötti együttműködésről és koordinációról szóló egyetértési megállapodást, és szükség szerint, a főképviselő egyetértésével ki kell terjesztenie az új egyetértési megállapodást az EKSZ-re, különösen a Bizottság és az EBB közötti, rendszeres időközönkénti és szisztematikus stratégiai szintű párbeszéd tekintetében, amelynek ki kell terjednie az EKSZ-re és az EKSZ hatáskörébe tartozó egyéb kérdésekre.
(26)
Az EUMSZ 209. cikkének (3) bekezdésével összhangban az EBB-nek - az uniós fejlesztési együttműködési politika végrehajtásához szükséges intézkedésként - törekednie kell a 2015-ös millenniumi fejlesztési célok megvalósításának közvetett támogatására mindazon régiókban, ahol tevékenységét folytatja.
(27)
Az érintett régiókban megvalósuló uniós támogatások átfogó összehangolásának elősegítése céljából törekedni kell arra, hogy az EBB finanszírozási tevékenységét, amikor és amennyiben szükséges - a projektek előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos technikai segítségnyújtás mellett például garancia, kockázatitőke- és kamattámogatás vagy beruházások társfinanszírozása formájában - össze lehessen kapcsolni az uniós költségvetési forrásokkal az IPA, az ENPI, a DCI , az EIDHR és a stabilitási eszköz révén. Az EBB általi finanszírozás és más uniós költségvetési források összekapcsolásakor a finanszírozási döntésben minden esetben világosan meg kell határozni a bevonandó erőforrásokat. A Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, az EBB által e határozat alapján végrehajtott finanszírozási műveleteiről szóló éves jelentésnek tartalmaznia kell az EBB általi finanszírozással együtt felhasznált költségvetési források és pénzügyi eszközök részletes lebontását.
(28)
Valamennyi szinten - így a felső szinteken megvalósuló stratégiai tervezés és a későbbi tényleges projektkidolgozás terén egyaránt - biztosítani kell, hogy az EBB külső finanszírozási műveletei megfeleljenek az Unió külső politikáinak és az ebben a határozatban megállapított magas szintű célkitűzéseknek, és támogassa azokat. Az Unió külső tevékenységének nagyobb fokú összehangoltsága érdekében, tovább kell erősíteni a Bizottság, az EKSZ és az EBB közötti szakpolitikai és stratégiai párbeszédet. Ugyanezért szükség van arra is, hogy a Bizottság, az EKSZ, és az EBB között operatív szinten szorosabb együttműködés és korai kölcsönös információcsere valósuljon meg. Az EBB Unión kívüli irodáinak elsősorban az Unió küldöttségein belül kellene elhelyezkedniük az említett együttműködés elősegítése és a működési költségek megosztása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság, az EKSZ és az EBB szükség esetén idejekorán megvitassa nézeteit a tervezési dokumentumok előkészítése során annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a szinergiákat e három uniós szerv tevékenységei között.
(29)
Az általános megbízás célkitűzéseit és azok végrehajtását összekapcsoló gyakorlati intézkedéseket a regionális operatív technikai iránymutatás határozza meg. Ezen iránymutatásnak összhangban kell lennie az e határozat egyik mellékletében meghatározott tágabb uniós regionális politikai kerettel. Az iránymutatásnak tükröznie kell továbbá az uniós országstratégiákat, és biztosítania kell, hogy az EBB általi finanszírozás kiegészítse a különböző régiókra vonatkozó megfelelő uniós segítségnyújtási szakpolitikákat, programokat és eszközöket.
(30)
Az EBB-nek a Bizottsággal konzultálva el kell készítenie a finanszírozási műveletei tervezett aláírásának indikatív többéves programját annak érdekében, hogy biztosítható legyen a garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezése, valamint az EBB finanszírozási előrejelzései és az e határozatban kijelölt felső összeghatárok közötti megfelelés. A Bizottságnak figyelembe kell vennie e költségvetési előrejelzést a költségvetési hatóság részére benyújtott rendes költségvetési tervében.
(31)
Meg kell vizsgálni egy „uniós együttműködési és fejlesztési platform” kialakításának lehetőségét a külső régióknak nyújtott vissza nem térítendő támogatások és kölcsönök ötvözését célzó mechanizmusok működésének optimalizálása érdekében. E célból a Bizottságnak létre kell hoznia egy, a tagállamok, az EKSZ és az EBB szakértőiből álló csoportot a platform költségeinek és hasznának felmérésére. Ezzel kapcsolatos vizsgálatai során a csoportnak célszerű lenne konzultálnia más érintett szereplőkkel, így például két- és többoldalú európai pénzügyi intézményekkel is. Egy ilyen platform hozzájárulna a különböző intézmények közötti szinergiák és a komparatív előnyeiken alapuló kölcsönös bizalmi megállapodások előmozdításához, tiszteletben tartva ugyanakkor a Bizottság és az EBB szerepét és jogköreit az uniós költségvetés és az EBB által nyújtott kölcsönök végrehajtása kapcsán. A Bizottságnak az említett szakértői csoport megállapításai alapján 2012 közepéig be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és adott esetben javaslatot kell előterjesztenie a platform számára.
(32)
Az EBB-t ösztönözni kell az Unión kívüli, az uniós garancia igénybevétele nélküli pénzügyi műveletei növelésére és az azok céljára szolgáló pénzügyi eszközei változatosabbá tételére, hogy ezáltal - az adósságfenntarthatósági megfontolások figyelembevételével - a garanciának az olyan, a piachoz csak kedvezőtlen feltételek mellett hozzáférő országok és projektek számára történő igénybevételére lehessen ösztönözni, amelyek esetében a garancia magas hozzáadott értéket képvisel. Következésképpen az EBB-t - minden esetben az Unió külső politikai célkitűzéseinek támogatása céljából - saját kockázatviselési kapacitását is figyelembe véve arra kell ösztönözni, hogy növelje a saját kockázatra nyújtott hitelek összegét, egyebek mellett az uniós gazdasági érdekeltségek támogatása révén is, különösen a csatlakozás előtt álló és a szomszédságpolitikai kapcsolatban álló országokban, valamint más régiók befektetési minősítésű országaiban, de a befektetési minősítésűnél alacsonyabb hitelminősítésű országokban is, ha az EBB megfelelő, harmadik fél által nyújtott garanciákkal rendelkezik. Az EBB-nek a Bizottsággal konzultálva megfelelő politikát kell kidolgoznia annak eldöntéséhez, hogy a projekteket az uniós garanciával biztosított megbízáshoz vagy az EBB saját kockázatú finanszírozásához sorolja-e. Ez a politika különösen az érintett országok és projektek hitelképességét venné figyelembe.
(33)
Az EBB-nek célszerű megfontolnia a központi közigazgatási szintnél alacsonyabb szintű közintézményekre irányuló, e határozat szerinti finanszírozási műveleteinek az élénkítésével kapcsolatos lehetőségeket azokban az esetekben, amikor az adott műveletre vonatkozóan az EBB általi megfelelő hitelkockázati értékelés áll rendelkezésre.
(34)
Az EBB-nek célszerű kibővítenie az általa kínált új és innovatív finanszírozási eszközök körét, többek között - a lehetséges mértékig és az EBB kockázati politikáját is figyelembe véve - nagyobb figyelmet fordítva a garanciák kidolgozására. Emellett az EBB-t ösztönözni kell arra, hogy helyi pénznemben nyújtson kölcsönt, valamint bocsásson ki kötvényeket a helyi piacokon, feltéve, hogy a partnerországok végrehajtják a szükséges strukturális reformokat - mindenekelőtt a pénzügyi ágazatban -, valamint az EBB tevékenységeit megkönnyítő egyéb intézkedéseket.
(35)
Annak biztosítása érdekében, hogy az EBB a régiókban és alrégiókban egyaránt megfeleljen a megbízás követelményeinek, a külső tevékenységeihez tartozó személyzeti és pénzügyi erőforrásoknak elegendő mértékben kell rendelkezésre állnia, és azokat fokozatosan növelni kell. Ennek magában kell foglalnia különösen az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseinek támogatásához szükséges megfelelő kapacitásokat, az EBB tevékenységeivel kapcsolatos környezeti, szociális és fejlesztési szempontok előzetes értékelésére való összpontosítás fokozását és a projekteknek a végrehajtás során való hatékony nyomon követését. A hatékonyság és eredményesség további növelésére szolgáló lehetőségeket ki kell használni, és aktívan törekedni kell a szinergiák kialakítására.
(36)
Az e határozat hatálya alá tartozó, Unión kívüli finanszírozási műveletei során az EBB-nek törekednie kell arra, hogy tovább erősítse a koordinációt és az együttműködést a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és az európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel, beleértve adott esetben az ágazati feltételrendszerrel kapcsolatos együttműködést és az eljárások kölcsönös igénybevételét, a közös társfinanszírozás felhasználását és a globális kezdeményezésekben való részvételt, így például a segélyek összehangolásának és hatékonyságának előmozdítását. Az említett koordináció és együttműködés keretében törekedni kell arra, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és a szükségtelen átfedéseknek a lehetősége. Az ilyen irányú erőfeszítéseket a viszonosságra kell alapozni. Az e határozatban meghatározott elveket azokban az esetekben is alkalmazni kell, amikor az EBB általi finanszírozás végrehajtására egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, illetve európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel kötött együttműködési megállapodások révén kerül sor.
(37)
Az Unión kívüli, közösen támogatott országokban az EBB-nek javítania kell az egyéb európai pénzügyi intézményekkel való együttműködését az olyan megállapodások révén, mint például a Bizottság, az EBB-csoport és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) közötti háromoldalú egyetértési megállapodás, valamint annak lehetővé tétele révén, hogy az EBB-csoport és az EBRD egymás tevékenységeit kiegészítve és egyéni komparatív előnyeiket kihasználva működjön.
(38)
Az EBB-nek a Bizottság felé irányuló jelentéstételi és információátadási gyakorlatát meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a Bizottság szilárdabb alapokra építhesse az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, az EBB e határozat keretében végrehajtott finanszírozási műveleteiről szóló éves jelentését. Az e preambulumbekezdésben említett további jelentéstételi követelményeket az EBB azon finanszírozási műveleteire kell alkalmazni, amelyek esetében az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet e határozat hatálybalépését követően nyújtották be, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá. A jelentésnek mindenekelőtt értékelnie kell azt, hogy az EBB finanszírozási műveletei az operatív iránymutatás figyelembevételével megfelelnek-e ennek a határozatnak, és a következőkre vonatkozó szakaszokat kell tartalmaznia: az EBB által biztosított hozzáadott érték, így az Unió külső politikáinak támogatása; a megbízással kapcsolatos követelmények; a finanszírozott műveletek minősége; a pénzügyi támogatások ügyfeleknek való továbbadása; a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és kétoldalú adományozókkal folytatott együttműködésről, többek között társfinanszírozásról szóló szakaszok. A jelentésnek értékelnie kell továbbá, hogy az EBB milyen mértékben veszi figyelembe a finanszírozott projektek kidolgozása és nyomon követése során a gazdasági, pénzügyi, környezeti és társadalmi fenntarthatóságot. A jelentésben külön szakaszban kell részletesen értékelni, hogy milyen intézkedéseket tesz az EBB a 633/2009/EK határozat szerinti jelenlegi megbízás betartása érdekében, különös figyelmet fordítva az EBB azon finanszírozási műveleteire, amelyekben az EBB általi finanszírozáshoz nem együttműködő országban vagy területen vesznek igénybe pénzügyi eszközt. Az EBB-nek finanszírozási műveletei során megfelelően végre kell hajtania a gyengén szabályozott vagy nem együttműködő országokkal vagy területekkel szembeni politikáit, hogy ezzel hozzájáruljon az adócsalás és az adókijátszás elleni nemzetközi küzdelemhez. Ezenfelül a jelentésnek értékelést kell tartalmaznia a projektek társadalmi és fejlesztési szempontjairól. A jelentést nyilvánosságra kell hozni, ezzel lehetővé téve a civil társadalom, valamint a kedvezményezett országok számára a véleménynyilvánítást. A jelentésnek szükség esetén hivatkoznia kell a körülményekben bekövetkezett olyan jelentős változásokra, amelyek az időszak vége előtt indokolttá teszik a megbízás további módosítását. A jelentésnek tartalmaznia kell továbbá különösen az e határozat alapján, valamennyi uniós pénzügyi forrással és más adományozóval együttesen felhasznált EBB általi finanszírozás lebontását, és ezáltal áttekintést kell nyújtania a finanszírozási műveletek pénzügyi kitettségéről.
(39)
Az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is az EBB saját szabályainak és eljárásainak - beleértve a megfelelő ellenőrzési intézkedéseket és az adókijátszás megakadályozását célzó intézkedéseket -, valamint a Számvevőszékkel és az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) kapcsolatos vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell irányítani.
(40)
Amikor a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos uniós garanciára vonatkozó javaslat benyújtásra kerül, a Bizottságot fel kell kérni különösen arra, hogy - az EBB-vel szorosan együttműködve és a garanciaalap feltöltésével kapcsolatos szempontokat figyelembe véve - vizsgálja meg az uniós garanciával biztosított felső összeghatárokat, a potenciálisan jogosult országok listáját, és azt, hogy az EBB nyújthat-e mikrohitel-alapú finanszírozást, illetve egyéb típusú eszközöket. A Bizottságnak és az EBB-nek emellett meg kell vizsgálnia, hogyan lehet megerősíteni az IPA, az ENPI, a DCI, az EIDHR és a stabilitási eszköz révén történő finanszírozás és az EBB jövőbeni külső megbízása közötti szinergiát.
(41)
Ez a határozat nem érintheti a következő többéves finanszírozási kerettel kapcsolatos tárgyalásokat és döntéseket.
(42)
A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében a 633/2009/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az uniós garancia
(1) Az Európai Unió uniós költségvetési garanciát („uniós garancia”) nyújt az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Unión kívül végrehajtott finanszírozási műveletekre vonatkozóan. Az uniós garancia az EBB-nek nyújtott globális garancia a (2) bekezdésnek megfelelően ilyen garanciával biztosítható beruházási projektekhez nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal kapcsolatban esedékes, de az EBB-hez be nem folyt összegek tekintetében. Az EBB hitelnyújtási tevékenységeinek meg kell felelniük az Unió külső fellépéseire vonatkozó általános irányelveknek, és hozzá kell járulniuk e külső fellépések céljainak eléréséhez és szakpolitikáinak megvalósulásához. Az EBB által az OECD által összeállított, a hivatalos fejlesztési támogatás kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzék szerinti fejlődő országok számára nyújtott finanszírozás egyik célja az, hogy közvetve hozzájáruljon a fejlesztési célok, így például a szegénységnek az inkluzív növekedés, valamint a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés révén történő csökkentése megvalósításához.
(2) Az uniós garanciával az EBB azon hitelei és hitelgaranciái biztosíthatók, amelyeket az EBB garanciák a III. mellékletben felsorolt országokban végrehajtott beruházási projektekhez az EBB saját szabályainak és eljárásainak - többek között az EBB szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó nyilatkozatának - megfelelően és az Unió vonatkozó külső politikai célkitűzéseinek támogatása érdekében nyújt, le nem járt és meg nem szüntetett, aláírt megállapodás alapján („EBB finanszírozási műveletei”).
(3) Az uniós garancia az EBB finanszírozási műveletei keretében megnyitott hitelek és nyújtott hitelgaranciák teljes összegének 65 %-ára korlátozódik, valamennyi kapcsolódó összeg hozzáadásával és a visszafizetett összegek levonásával.
(4) Az uniós garancia az EBB által a 2007. február 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszak során aláírt finanszírozási műveletekre vonatkozik. Az EBB-nek a 2006/1016/EK tanácsi határozat, a 2008/847/EK tanácsi határozat (5) alapján és a 633/2009/EK határozat alapján aláírt finanszírozási műveletei e határozat alapján továbbra is uniós garanciában részesülnek.
(5) Amennyiben a (4) bekezdésben említett időtartam lejártáig az Európai Parlament és a Tanács a 16. cikknek megfelelően nem fogad el az EBB Unión kívüli finanszírozási műveleteihez kapcsolódó új uniós garancia nyújtásáról szóló határozatot, az említett időtartam automatikusan hat hónappal meghosszabbodik.
2. cikk
A megbízás felső összeghatárai
(1) A 2007 és 2013 közötti időszak egészére vonatkozóan az EBB uniós garancia mellett végrehajtott finanszírozási műveleteinek maximális felső összeghatára a törölt összegek levonásával legfeljebb 29 484 000 000 EUR, amely két részből áll:
a)
a 27 484 000 000 EUR összegű általános megbízás;
b)
a 2 000 000 000 EUR összegű, éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás.
(2) Az általános megbízás regionális felső összeghatárokra és további részösszeghatárokra oszlik, az I. mellékletben meghatározottaknak megfelelően. A regionális felső összeghatárokon belül az általános megbízás keretébe tartozó régiók tekintetében az EBB fokozatosan biztosítja az országok közötti kiegyensúlyozott elosztást.
(3) Az általános megbízás keretébe csak az EBB-nek a 3. cikkben meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódó finanszírozási műveletei tartoznak.
(4) Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretébe az EBB-nek az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi országban végrehajtott finanszírozási műveletei tartoznak, amennyiben ezen műveletek hozzájárulnak ahhoz az alapvető uniós politikai célkitűzéshez, amely az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének általános céljához kapcsolódó - mindenekelőtt a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén az üvegházhatású gázok kibocsátásának megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez, vagy az éghajlatváltozás által az érzékeny országokra, ágazatokra és közösségekre gyakorolt hátrányos hatásokkal szembeni ellenálló képesség növeléséhez hozzájáruló - projektek támogatásával az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére irányul. Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást a Bizottsággal szorosan együttműködve, és - ahol lehetséges és szükséges - az EBB általi finanszírozás és az Unió költségvetéséből származó források ötvözésével kell végrehajtani.
A Tanács adott esetben és a Bizottság javaslata alapján határozhat úgy, hogy korlátozza valamely országnak az uniós garancia alapján az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez nyújtott finanszírozásra való jogosultságát. Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretén belüli jogosultság korlátozása az EBB-nek csak azon finanszírozási műveletei esetében történhet, amelyekre vonatkozóan 2011. október 30-át követően nyújtották be az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá.
(5) Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás esetében az EBB arra törekszik, hogy az 1. cikk (4) bekezdésében említett időszak végéig az aláírt hitelnyújtási műveletek megoszlása kiegyensúlyozott legyen a III. mellékletben meghatározott régiók között. Az EBB mindenekelőtt biztosítja, hogy a III. melléklet A. pontjában említett régió az e megbízásra fordított összeg legfeljebb 40 %-át, a B. pontban meghatározott régió az összeg legfeljebb 50 %-át, a C. pontban meghatározott régió az összeg legfeljebb 30 %-át, a D. pontban meghatározott régió pedig az összeg legfeljebb 10 %-át kapják. Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást általánosságban olyan projektek finanszírozására kell felhasználni, amelyek szorosan kapcsolódnak az EBB alapfeladataihoz, hozzáadott értéket jelentenek, valamint a lehető legnagyobb hatást biztosítják az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése szempontjából.
(6) Az általános megbízást és az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást egyaránt a megbízható banki működés elveivel összhangban kell kezelni.
3. cikk
Az általános megbízás célkitűzései
(1) Az uniós garancia az EBB-nek az alábbi általános célkitűzések bármelyikét támogató finanszírozási műveletére vonatkozóan nyújtható:
a)
a helyi magánszektor, különösen a kkv-k támogatása;
b)
a társadalmi és gazdasági infrastruktúra - többek között a közlekedési, az energia- és a környezeti infrastruktúra, valamint az információs és kommunikációs technológia - fejlesztése;
c)
a 2. cikk (4) bekezdésének megfelelően az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás.
(2) Az EBB alapfeladatainak keretében az e határozat alapján végzett finanszírozási műveleteknek hozzá kell járulniuk az EUSZ 21. cikkében meghatározott, az Unió külső fellépéseire vonatkozó alapelvekhez, valamint hozzá kell járulniuk az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél.
(3) A partnerországok közötti regionális integráció, ideértve a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédos országok és az Unió közötti gazdasági integrációt is, az EBB által az (1) bekezdésben említett általános célkitűzés által érintett területeken végrehajtott finanszírozási műveleteket alátámasztó célkitűzések közé tartozik.
(4) Az EBB mérlegeli az egészségügyi és oktatási infrastruktúrát támogató tevékenységének a fokozását, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket jelent.
4. cikk
Jogosult országok
(1) Az uniós garancia melletti, EBB általi finanszírozásra potenciálisan jogosult országok jegyzékét a II. melléklet tartalmazza. Az uniós garancia melletti, EBB általi finanszírozásra jogosult országok („jogosult országok”) jegyzékét a III. melléklet tartalmazza, és e jegyzék kizárólag a II. mellékletben szereplő országokat foglalhatja magában. A II. mellékletben nem szereplő régióknak és országoknak az uniós garancia melletti, EBB általi finanszírozásra való jogosultságáról eseti alapon, rendes jogalkotási eljárás keretében kell határozni.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a III. melléklet módosítására vonatkozóan. A Bizottság határozatai átfogó, a demokráciával, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos vonatkozásokra egyaránt kiterjedő gazdasági és politikai értékelésen, valamint a vonatkozó európai parlamenti állásfoglalásokon, tanácsi határozatokon és következtetéseken alapulnak. A III. mellékletet módosító felhatalmazáson alapuló jogi aktus nem érinti az EBB azon finanszírozási műveleteinek az uniós garancia általi fedezetét, amelyeket az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépése előtt írtak alá.
(3) Az uniós garancia kizárólag az EBB azon finanszírozási műveleteire terjed ki, amelyeket olyan jogosult régiókban és országokban hajtanak végre, amelyek az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogszabályi feltételeket meghatározó keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel.
(4) Az uniós garancia nem nyújt fedezetet az EBB finanszírozási műveleteire abban az országban, ahol az ilyen műveletekről szóló megállapodást az adott országnak az Unióhoz történő csatlakozása után írták alá.
5. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 4. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2011. október 30-tól kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 4. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
6. cikk
Az EBB finanszírozási műveleteinek hozzájárulása az Unió politikáihoz
(1) A Bizottság az EBB együttműködésével regionális operatív technikai iránymutatást dolgoz ki az e határozat hatálya alá tartozó, EBB általi finanszírozásra vonatkozóan.
A regionális operatív technikai iránymutatás - amely azt hivatott biztosítani, hogy az EBB finanszírozási műveletei támogassák az uniós szakpolitikákat - összhangban lesz a IV. mellékletben meghatározott tágabb uniós regionális politikai kerettel is. Így különösen a regionális operatív technikai iránymutatás biztosítja, hogy az e határozat hatálya alá tartozó, EBB általi finanszírozás kiegészítse a különböző régiókra vonatkozó kapcsolódó uniós segítségnyújtási politikákat, programokat és eszközöket.
Az iránymutatás kidolgozása során a Bizottság és az EBB a szakpolitikai kérdésekről szükség szerint konzultál az EKSZ-szel, és figyelembe veszi az Európai Parlament vonatkozó állásfoglalásait, valamint a Tanács kapcsolódó határozatait és következtetéseit.
Az iránymutatást, illetve adott esetben annak naprakésszé tételét a Bizottság azok elkészültével továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Az EBB a regionális operatív technikai iránymutatás által meghatározott kereteken belül meghatározza a megfelelő finanszírozási stratégiákat, és biztosítja azok végrehajtását.
(2) A 11. cikknek megfelelően nyomon kell követni, hogy az EBB finanszírozási műveletei összhangban vannak-e az Unió külső politikáinak célkitűzéseivel. A nyomon követés megkönnyítése érdekében az EBB teljesítménymutatókat dolgoz ki a finanszírozott projektek fejlesztési, környezeti és emberi jogi vonatkozásai tekintetében, figyelembe véve a támogatások hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozat szerinti mérvadó mutatókat. A projektek környezetvédelmi vonatkozásaira utaló mutatók közé kell tartozniuk a „tiszta technológia” kritériumainak, amelyek alapvetően az energiahatékonyságra és a kibocsátáscsökkentésre irányulnak.
(3) Az EBB finanszírozási műveletei nem tartozhatnak az uniós garancia hatálya alá abban az esetben, ha a Bizottság az EBB alapokmányának 19. cikkében meghatározott eljárás keretei között kedvezőtlen véleményt fogalmaz meg egy ilyen művelettel kapcsolatban.
(4) Az uniós és nemzetközi éghajlat-változási célkitűzésekkel összhangban az EBB a Bizottsággal együttműködve 2012. december 31-ig stratégiát nyújt be arról, hogy az EBB külső megbízásának keretében hogyan lehet fokozatosan és tartósan növelni a CO2-kibocsátás csökkentését előmozdító projektek százalékos arányát, illetve megszüntetni az olyan finanszírozási projekteket, amelyek akadályozzák az Unió éghajlattal kapcsolatos céljainak elérését.
(5) Az e határozattal bevezetett további előírásokra tekintettel az EBB irányító szervei biztosítják az EBB erőforrásainak - azon belül személyi állományának - a fokozatos kiigazítását az e határozatban megállapított követelmények megfelelő teljesítése érdekében. A hatékonyság és eredményesség további növelésére szolgáló lehetőségeket ki kell használni, és aktívan törekedni kell a szinergiák kialakítására.
7. cikk
A projektek fejlesztéssel kapcsolatos szempontjainak az EBB általi értékelése
(1) Az EBB a projektek fejlesztési szempontjait alapos átvilágításnak veti alá, és adott esetben az Unió szociális és környezetvédelmi elveivel összhangban megfelelő helyi nyilvános konzultációt ír elő.
Az EBB saját szabályai és eljárásai tartalmazzák a projektek környezeti és társadalmi hatásának és az emberi jogokkal összefüggő szempontoknak az értékeléséhez szükséges rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy e határozat keretében csak olyan projektek részesüljenek támogatásban, amelyek gazdasági, pénzügyi, környezeti és társadalmi szempontból fenntarthatók.
A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló éves jelentésében az uniós garanciával biztosított projektek tekintetében elvégzett átvilágítás alapján összevont értékelést ad az EBB tevékenységeinek fejlesztési dimenziójáról.
Az értékelésnek adott esetben tartalmaznia kell annak vizsgálatát, hogy az EBB általi finanszírozás kedvezményezettjeinek kapacitásait hogyan lehet a projektciklus során technikai segítségnyújtással megerősíteni.
(2) A fejlesztési szempontok előzetes értékelése mellett az EBB előírja a projektgazdák számára, hogy szorosan kövessék nyomon a projekt végrehajtását annak lezárásáig, többek között a projekt fejlesztési, környezeti és emberi jogi hatásai tekintetében. Az EBB értékeli a projektgazdák által szolgáltatott információkat. A EBB által végzett nyomon követésnek lehetőség szerint ki kell terjednie a kkv-kat támogató pénzügyi közvetítők teljesítményének nyomon követésére is. A nyomon követés eredményeit lehetőség szerint nyilvánosságra kell hozni.
(3) Az EBB a Bizottságnak éves jelentéseket nyújt be, amelyekben értékeli az adott évben finanszírozott műveletek becsült fejlesztési hatásait.
A jelentések az EBB 6. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatóin alapulnak. A Bizottság a 11. cikkben meghatározott éves jelentéstétel keretében az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti, valamint a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi az EBB fejlesztési jelentéseit annak érdekében, hogy az érdekelt szereplők, közöttük a civil társadalom és a kedvezményezett országok is kifejthessék a kérdéskörre vonatkozó nézeteiket.
Az Európai Parlament az éves jelentéseket valamennyi érdekelt fél nézeteit figyelembe véve megvitatja.
(4) Az ezen cikkben megállapított követelmények az EBB-nek kizárólag azon finanszírozási műveleteire alkalmazandók, amelyek esetében az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet 2011. október 30-át követően nyújtották be, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá.
8. cikk
Együttműködés a Bizottsággal és az EKSZ-szel
(1) Az EBB finanszírozási tevékenysége és az Unió költségvetési forrásai közötti szinergiák maximalizálása érdekében meg kell erősíteni az EBB külső fellépéseinek az Unió külső politikai célkitűzéseivel való összhangját, különösen a 6. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatás kidolgozásán, valamint az alábbiakra vonatkozó rendszeres és szisztematikus párbeszéden és korai információcserén keresztül:
a)
adott esetben a Bizottság és/vagy az EKSZ által készített stratégiai dokumentumok, mint például országos és regionális stratégiai dokumentumok, indikatív programok, cselekvési tervek és előcsatlakozási dokumentumok;
b)
az EBB stratégiai tervezési dokumentumai és projektcsatornái;
c)
egyéb szakpolitikai és műveleti szempontok.
(2) Az együttműködést régiónként differenciált módon kell megvalósítani, figyelembe véve az EBB szerepét és az Uniónak az egyes régiókban folytatott szakpolitikáit.
9. cikk
Más közfinanszírozási intézményekkel való együttműködés
(1) Az EBB a finanszírozási műveleteit adott esetben, illetve egyre nagyobb mértékben az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai kétoldalú pénzügyi intézmények közötti együttműködés keretében hajtja végre a szinergiák, az együttműködés és a hatékonyság maximalizálása, a kockázatok elővigyázatos és ésszerű megosztása, valamint a projekt és ágazat szerinti koherens feltételrendszer biztosítása érdekében, abból a célból, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és az indokolatlan átfedéseknek a lehetősége.
(2) Az (1) bekezdésben említett együttműködést a különösen egyetértési megállapodások vagy adott esetben más uniós regionális együttműködés keretében megvalósuló, a Bizottság, az EBB és a különböző régiókban működő főbb nemzetközi pénzügyi intézmények és európai kétoldalú pénzügyi intézmények közötti, az EKSZ hatáskörének figyelembevétele mellett folytatott koordináció segíti.
10. cikk
Az uniós garancia fedezete és feltételei
(1) Az EBB-nek valamely állammal megkötött vagy valamely állam által garantált finanszírozási művelete, valamint egyéb, az EBB-nek regionális vagy helyi hatósággal, kormányzati tulajdonú, és/vagy kormányzati ellenőrzés alatt álló közjogi vállalattal vagy intézménnyel megkötött finanszírozási művelete esetében, amennyiben az EBB ezen egyéb finanszírozási műveletei megfelelő, az érintett ország hitelkockázati helyzetét figyelembe vevő EBB hitelkockázati értékeléssel rendelkeznek, az uniós garancia fedezi az EBB-nek fizetendő, de hozzá be nem folyt összegeket („átfogó garancia”).
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában Ciszjordániát és a Gázai övezetet a Palesztin Hatóság, Koszovót (6) pedig az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója vagy a 6. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatásban kijelölt közigazgatási szerv képviseli.
(3) Az EBB-nek az (1) bekezdésben megjelölteken kívüli finanszírozási műveletei esetében az uniós garancia fedez valamennyi, az EBB-nek fizetendő, de hozzá be nem folyt összeget, amennyiben a fizetés elmaradásának oka a következők valamelyike („politikai kockázati garancia”):
a)
elmaradt devizaátutalás;
b)
kisajátítás;
c)
háború vagy zavargások;
d)
szerződésszegés esetén az igazságszolgáltatás megtagadása.
(4) Az EBB a Bizottsággal konzultálva világos és átlátható elosztási politikát alakít ki a mind az uniós garancia általi fedezetre, mind az EBB saját kockázatú hitelnyújtására alkalmas műveletek finanszírozási forrásaira vonatkozó döntéshez.
(5) Az uniós garancia lehívása esetén az EBB a 13. cikk (2) bekezdésében említett megállapodásnak megfelelően a vonatkozó jogokat az Unióra ruházza.
11. cikk
Éves jelentéstétel és számvitel
(1) A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről. A jelentés tartalmazza az EBB finanszírozási műveleteinek értékelését projekt-, ágazati, országos és regionális szinten, valamint a finanszírozási műveleteknek az Unió külső politikai és stratégiai célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulásának az értékelését. A jelentés összevont áttekintést ad a folyamatban levő projektekről.
A jelentés mindenekelőtt értékeli, hogy az EBB finanszírozási műveletei megfelelnek-e ennek a határozatnak, figyelembe véve a 6. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatást, továbbá a következőkre vonatkozó szakaszokat tartalmazza: az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítését elősegítő hozzáadott érték, a becslések szerinti összevont fejlesztési hatás értékelése, a finanszírozott projektek tervezése és nyomon követése során a környezeti és szociális fenntarthatóságnak az EBB általi figyelembevétele, valamint a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködés, beleértve a társfinanszírozást is.
A jelentés különösen tartalmazza az EBB általi finanszírozással és más adományozókkal együttesen felhasznált valamennyi uniós pénzügyi erőforrás részletes bontását, és ezáltal áttekintést nyújt az ezen határozat alapján végrehajtott finanszírozási műveletek pénzügyi kockázatairól. A jelentés továbbá külön részben részletesen értékeli, hogy az EBB milyen intézkedéseket tett az 1. cikk (2) bekezdésének való megfelelés érdekében.
(2) Az EBB továbbra is eljuttatja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára valamennyi független értékelő jelentését, amelyekben értékeli az EBB külső megbízásának keretébe tartozó konkrét tevékenységek során elért gyakorlati eredményeket.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában az EBB éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak az e határozat keretében projekt-, ágazati, országos és regionális szinten végrehajtott finanszírozási műveleteiről, valamint az Unió külső politikai és stratégiai célkitűzéseinek a megvalósításáról, beleértve a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel való együttműködést is, továbbá benyújtja a 7. cikkben említett, fejlesztési hatásokat értékelő jelentését. Az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai kétoldalú pénzügyi intézmények közötti, az ezen határozat keretében végrehajtandó finanszírozási műveletekre vonatkozó egyetértési megállapodásokat nyilvánosságra kell hozni, illetve, amennyiben a nyilvánosságra hozatal nem lehetséges, azokról az e cikk (1) bekezdésében említett, a Bizottság által készített éves jelentés részeként értesíteni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(4) Az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB minden egyes finanszírozási műveletére vonatkozó statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint minden olyan további adatot, amely a Bizottság jelentési kötelezettségeinek vagy a Számvevőszék kérelmeinek a teljesítéséhez szükséges, továbbá benyújtja az EBB finanszírozási műveleteinek kintlévő összegéről szóló könyvvizsgálói igazolást.
(5) Az átfogó garancia által fedezett kockázatokra vonatkozó, a Bizottság általi számvitel és jelentés céljából az EBB benyújtja a Bizottságnak kockázatértékelését és a besorolási információkat az EBB-nek az olyan hitelfelvevőkkel vagy garanciával fedezett adósokkal kapcsolatos finanszírozási műveleteire vonatkozóan, amelyek nem államok.
(6) Az EBB a (3), (4) és (5) bekezdésben említett információkat saját költségén bocsátja rendelkezésre.
(7) Az EBB a (3) és a (4) cikkben említett információkat általánosságban - a bizalmas információk kivételével - a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi.
(8) A jóváhagyási szakaszt követően az EBB honlapján nyilvánosságra hozott „projektösszefoglalóban” tájékoztatást kell adni arról, hogy az adott projektre vonatkozik-e uniós garancia.
(9) Az EBB éves jelentésében kitér az európai ombudsmannal létrehozott egyetértési megállapodás működésének utólagos értékelésére, amennyiben az egyetértési megállapodás az e határozat hatálya alá tartozó finanszírozási műveletekre vonatkozik.
(10) Adott esetben az (1) és (3) bekezdésben megállapított követelmények az EBB-nek kizárólag azon finanszírozási műveleteire alkalmazandók, amelyek esetében az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet 2011. október 30-át követően nyújtották be, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá.
12. cikk
Nem együttműködő országok és területek
Az EBB finanszírozási műveletei során nem tűri el a jogellenes célból - például a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és az adócsalás vagy adókijátszás céljából - végzett tevékenységeket. Az EBB különösen nem vesz részt a valamely jogosult országban végrehajtott, de a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), a Pénzügyi Akció Munkacsoport vagy más mérvadó nemzetközi szervezetek által „nem együttműködőnek” minősített joghatóságon keresztül végzett finanszírozási műveletekben.
13. cikk
A Bizottság általi kifizetések behajtása
(1) Amennyiben a Bizottság az uniós garancia alapján kifizetést teljesít, az EBB a Bizottság nevében és képviseletében gondoskodik a kifizetett összegek behajtásáról.
(2) A Bizottság és az EBB legkésőbb a 14. cikkben említett garanciamegállapodás megkötésének időpontjáig a követelések behajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó megállapodást köt.
(3) Az átláthatóság érdekében a Bizottság a 14. cikkben említett garanciamegállapodásból eredő minden behajtásra vonatkozóan konkrét tájékoztatást tesz közzé a honlapján, kivéve, ha az információk bizalmas kezelésére van szükség.
14. cikk
Garanciamegállapodás
A Bizottság és az EBB az uniós garanciával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó garanciamegállapodást köt, és erről megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet.
15. cikk
A Számvevőszék által végzett ellenőrzés
Az uniós garanciát, valamint az annak keretében teljesítendő, az Európai Unió általános költségvetését érintő kifizetéseket és behajtásokat a Számvevőszék ellenőrzi.
16. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság szükség szerint javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következő pénzügyi kerethez kapcsolódó uniós garancia létrehozásáról.
17. cikk
Végleges jelentés
A Bizottság 2014. október 31-ig végleges jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.
18. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 633/2009/EK határozat hatályát veszti.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2011. október 25-én.