PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 398/2012
ze dne 7. května 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 492/2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) Rada v návaznosti na antidumpingové šetření uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Indonésie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Opatření byla nastavena na úroveň odpovídající úrovni dumpingu a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla pro ČLR se pohybuje mezi 0 a 0,11 EUR za kilogram pro jmenovitě uvedené čínské výrobce a zbytková sazba cla uloženého na dovoz od ostatních výrobců činí 0,26 EUR za kilogram (dále jen „stávající cla“).
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „tento přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podala společnost Productos Aditivos S. A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii a žadatel v původním šetření (dále jen „žadatel“). Žádost se týkala pouze dumpingu a společnosti Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (dále jen „GT Enterprise“ nebo „dotčená společnost“), která je členem skupiny Rainbow Rich (dále jen „dotčená skupina společností“ nebo „skupina Rainbow“) a zároveň je jedním z čínských výrobců jmenovitě uvedených v původním šetření. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz výrobků vyráběných GT Enterprise je 0,11 EUR za kilogram a clo uplatňované na dovoz od ostatních výrobních společností z dotčené skupiny společností je 0,26 EUR za kilogram (tj. sazba zbytkového cla).
(3)
Žadatel poskytl důkazy prima facie, že stávající opatření již nejsou dostatečná k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) dne 17. února 2011 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu ke GT Enterprise.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobkem, který je předmětem přezkumného šetření, je cyklamát sodný pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(6)
Stejně jako v předcházejících šetřeních se i v tomto šetření ukázalo, že dotčený výrobek vyráběný v ČLR a prodávaný do Unie je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Indonésii, která v tomto přezkumu sloužila jako srovnatelná země. Byl proto učiněn závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu v Indonésii a výrobky prodávané dotčenou skupinou společností na trhu Unie jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
1.5 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení tohoto přezkumu oficiálně informovala žadatele, dotčenou společnost a zástupce dotčené země. Vzhledem k tomu, že se o Indonésii uvažovalo jako o možné srovnatelné zemi, informovala o zahájení řízení také výrobce v Indonésii.
(8)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zaslala Komise dotazník dotčené společnosti a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi od pěti společností ze skupiny Rainbow. (Jelikož se skupina Rainbow v současnosti skládá ze dvou výrobních společností (jednou z nich je GT Enterprise), jednoho dodavatele surovin, jedné společnosti, jejíž činnost dříve souvisela s dotčeným výrobkem, která je v současnosti nečinná, a z obchodníka v Hongkongu, zahrnoval přezkum činnosti celé skupiny.) Komise zaslala dotazníky rovněž výrobcům v Indonésii. Jeden indonéský výrobce byl ochoten v tomto přezkumu poskytnout informace a částečně vyplnil dotazník.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro analýzu zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení a pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách následujících členů dotčené skupiny společností:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Šen-čen, ČLR, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(12)
V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu pocházejícího z ČLR se běžná hodnota určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Stručně a pouze pro objasnění jsou níže v souhrnné formě uvedena kritéria obsažená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musí žadatelské společnosti prokázat:
-
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a je používáno ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(13)
Dotčená skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a předložila formuláře žádosti za čtyři výrobce v Čínské lidové republice. Komise si vyžádala a v prostorách společností ověřila všechny údaje uvedené v žádostech společností a považované za nezbytné.
(14)
Tento přezkum ukázal, že se situace dotčené společnosti od původního šetření změnila. Bylo zjištěno, že GT Enterprise již nesplňuje všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho v porovnání s původním šetřením došlo k rozšíření a restrukturalizaci skupiny Rainbow. Ani ostatní společnosti z dané skupiny, které předložily formuláře žádosti, nebyly schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(15)
Pokud jde o první kritérium týkající se obchodních rozhodnutí a zasahování státu, bylo zjištěno, že v jedné společnosti z dané skupiny má místní vláda pravomoc zasahovat do přijímání a propouštění zaměstnanců. Kromě toho je místní vláda významným akcionářem společnosti vyrábějící suroviny. Náznaky zásadních zásahů státu byly zjištěny při dodávkách surovin společnosti (elektřina a voda) a při dodávkách, které společnost činila svým společnostem ve spojení, u nákladů na pracovní síly a při chodu a rozhodování této společnosti. Stát jako akcionář například zajišťoval externí pracovníky pro společnost vyrábějící suroviny za podmínek, které společnost nebyla schopna upřesnit. Společnost navíc nepřetržitě vykazuje ztrátu, protože svým společnostem ve spojení prodává suroviny za neobvykle nízké ceny a bez jakékoli další kompenzace, např. formou rozdělení zisku. Prostřednictvím řady takových ztrát státem řízený výrobce surovin ovlivňoval rozhodnutí společností ve spojení týkající se nákupu surovin pro výrobu cyklamátu sodného. Navíc bylo možné zjistit zasahování a ovlivňování ze strany místní vládní agentury při finančních a investičních rozhodnutích jiné společnosti v rámci skupiny.
(16)
Pokud jde o druhé kritérium týkající se účetnictví, šetření ukázalo, že účetní záznamy všech členů dotčené skupiny společností nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože bylo zjištěno mnoho zásadních účetních nedostatků a chyb, o kterých auditoři nepodali zprávy.
(17)
Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že zkreslení bylo způsobeno bývalým systémem netržního hospodářství, neboť jedné společnosti ze skupiny byly zdarma poskytnuty investice do infrastruktury. Stejná společnost těžila z příznivých podmínek pronájmu pozemku, který využívá. Ostatní společnosti ve skupině nebyly schopny prokázat, že svá práva na užívání pozemků získaly za úplatu a/nebo že by úplata odpovídala tržní hodnotě. Jedna společnost navíc nebyla schopna prokázat, že určitá aktiva, která na ni byla převedena, byla získána za finanční úplatu nebo za ceny odpovídající tržní hodnotě.
(18)
V případě čtvrtého a pátého kritéria bylo zjištěno, že společnosti splnily tato kritéria, protože se na ně vztahovaly právní předpisy o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly stabilitu a právní jistotu. Převody měn se prováděly s použitím oficiálního směnného kurzu stanoveného Bank of China anebo se od něj odvíjely.
(19)
Dotčená skupina společností a žadatel dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Žadatel neměl žádné připomínky, ale dotčená skupina společností vznesla námitky z několika důvodů. Některé tyto připomínky byly zopakovány po poskytnutí konečných informací o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo uložit konečná opatření. Nejdůležitější obdržené připomínky jsou popsány níže v odůvodnění.
(20)
Skupina Rainbow především uvedla, že Komise nezákonně uložila povinnost opět žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, neboť skupině bylo uvedené zacházení přiznáno v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a že tudíž byla porušena zákonná povinnost použít při přezkumu stejnou metodiku jako v původním šetření. Argumentovala, že Komise neprokázala, že změna v situaci této společnosti je rázu, který opravňuje k použití jiné metodiky než v původním šetření. Podle žadatele existovala řada problémů, které Komise zjistila, již během původního šetření, a proto se nová zjištění Komise netýkají nových okolností, ale představují jen odlišný výklad týchž okolností.
(21)
Je třeba poznamenat, že v rozporu s tvrzením žadatele byla jak při původním šetření, tak v tomto přezkumu použita stejná metodika a že při přezkumu byla řádně zohledněna skutečnost, že od původního šetření se některé okolnosti změnily. I kdyby tvrzení žadatele v případě určitých skutečností, které opravdu zůstaly stejné během původního i stávajícího šetření, konkrétně pokud jde o dohodu o právu na užívání pozemku GT Enterprise, bylo správné, je třeba upozornit na následující. V tomto přezkumu byly dodatečně zjištěny další skutečnosti, které GT Enterprise neuvedla při původním šetření, i když v té době už existovaly, jako oprávnění místní vlády schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců. Pokud jde o druhé kritérium, okolnosti, ve kterých působí tato společnost, se oproti původnímu šetření rovněž změnily. Je to dáno tím, že ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření neměla GT Enterprise přehledný soubor účetních záznamů, které by byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které by byly používány pro všechny účely.
(22)
Žadatel později vysvětlil, že má za to, že informace, na základě kterých je místní vláda oprávněna schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců, sdělil poskytnutím stejných stanov v původním šetření i v tomto přezkumu. Překlady tohoto dokumentu, které žadatel předložil jak v rámci původního, tak stávajícího šetření, však nebyly úplné, neboť neuváděly pravomoci svěřené na základě stanov místní vládě.
(23)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že status tržního hospodářství byl zaveden pro země, kde dochází ke transformaci hospodářství, tj. země přecházející z původního netržního hospodářství na hospodářství tržní. Bylo by proto nelogické požadovat, aby společnost, které již uvedené zacházení bylo dříve přiznáno, v rámci prozatímního přezkumu opět předložila dostatečné důkazy, že podmínky pro toto zacházení nadále splňuje. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by takový výklad umožňovalo a které by v přezkumu zahájeném podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení bránilo použít čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(24)
Skupina Rainbow se též dovolávala procedurálního požadavku uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c), podle kterého má být rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijato do tří měsíců od zahájení šetření. Sama skupina Rainbow uznává, že nedodržení této lhůty není samo o sobě dostatečným důvodem pro zpochybnění výsledků šetření, ale zdůrazňuje, že útvary Komise měly k dispozici všechny informace potřebné k výpočtu dumpingového rozpětí již v době, kdy byla zveřejněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Ve své argumentaci však skupina Rainbow opomíjí skutečnost, že i když si Komise z důvodu administrativní efektivity opravdu vyžádala a ověřila ve stejný okamžik všechny potřebné informace od dotčené skupiny společností, neměla k dispozici informace o srovnatelné zemi, které by umožnily stanovit dumpingové rozpětí v případě zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství. Ve skutečnosti měla Komise informace o běžné hodnotě ve srovnatelné zemi k dispozici až poté, co byla skupině Rainbow sdělena zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Časový rozvrh tedy nemohl mít na obsah rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství žádný vliv. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá jako neodůvodněné.
(25)
Pokud jde o první kritérium, byla vznesena všeobecná připomínka, že teoretická možnost zasahování státu nebo státní kontroly sama o sobě neznamená, že dochází k zásadnímu zásahu státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c). Skupina Rainbow opakovaně cituje rozhodnutí Soudu prvního stupně (5) s cílem prokázat, že státní kontrola neznamená zásadní zásah státu, protože to by „vedlo k vyloučení toho, aby společnosti kontrolované státem mohly využít STH, a to nezávisle na konkrétních skutkových, právních a hospodářských podmínkách, ve kterých působí“. Skupina Rainbow rovněž tvrdí, že vyžadovat od žadatelů o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázali, že stát nemá žádnou možnost zasahovat do obchodních rozhodnutí, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. Dále tvrdí, že za účelem prokázání, že první kritérium nebylo splněno, by zásah státu musel vést k tomu, že by rozhodování společnosti nebylo slučitelné s tržními faktory.
(26)
V rozporu s uvedenými tvrzeními skupiny Rainbow bylo ve stávajícím šetření zjištěno konkrétní a zásadní zasahování státu do chodu několika společností v dotčené skupině. V případě společnosti z této skupiny, ve které bylo přijímání a propouštění zaměstnanců podmíněno souhlasem místní vlády, jde o vlastní pravidla vnitřního chodu společnosti, tj. její stanovy, ve kterých je jasně stanoveno oprávnění státu zasahovat do jejích provozních rozhodnutí. V případě další společnosti z této skupiny bylo zjištěno, že stát měl na společnost vliv způsobem, který nebyl slučitelný s tržními faktory. Za prvé, většina kapitálu této společnosti pocházela od státu, aniž by se tato skutečnost odrazila v jeho vlastnickém podílu na společnosti. Za druhé, provoz společnosti byl vždy ztrátový, což bylo většinou na újmu státu vzhledem ke kapitálu, který investoval. Za třetí, samotný stát byl neustále ve ztrátě, protože poskytoval společnosti ze skupiny vstupy jako např. vodu a elektřinu za nižší ceny, než je jejich tržní hodnota, a bez řádného potvrzení platby.
(27)
Pokud jde o závěr o zasahovaní státu do finančních a investičních rozhodnutí dalšího člena dotčené skupiny společností, bylo předloženo tvrzení, že věcná zjištění Komise o úvěru a jeho podmínkách nebyla správná. Důkazy, které však Komise shromáždila během ověřování, svědčí o tom, že společnost dostala od místní vládní agentury pokyn vzít si úvěr, který se nevztahoval na její hospodářskou činnost. Společnost to vysvětluje tak, že rozhodnutí o financování byla přijata jakožto laskavost této vládní agentuře a ne jakožto závazek, a danou transakcí společnost nepodstupovala žádné další riziko, protože by případně měla možnost požadovat kompenzaci tím, že by neplatila faktury za veřejné služby, které jí uvedená agentura vystavila. Důkazy shromážděné Komisí prokazují, že právo na využívání pozemků společnosti je v příslušné finanční transakci nepřímo používáno jako záruka; společnost tudíž podstupuje zásadní riziko. Právo na využívání pozemků bylo získáno přes stejnou vládní agenturu, o které společnost tvrdí, že jí pouze dělá laskavost. Tvrzení, že existuje možnost kompenzace tím, že by společnost neplatila za veřejné služby, svědčí o základním nepochopení základních účetních standardů (kompenzace) a odporuje dalšímu tvrzení společnosti, že vliv na finanční operace jako takový neznamená, že nebude ovlivněn požadavek čl. 2 odst. 7 písm. c), tedy že „společnosti rozhodují o ceně, nákladech a vstupech“. Navíc investiční rozhodnutí jsou jasně a významně ovlivněna vládní agenturou, jelikož v dohodě o právu na užívání pozemků společnosti jsou stanoveny zvláštní požadavky na společnost týkající se investic, které mají být provedeny, a tyto požadavky překračují místní právní předpisy v oblasti územního plánování, což je v rozporu s tím, co společnost tvrdí. Proto se tvrzení, že zasahování státu do financování a investičních rozhodnutí nepředstavuje vliv podle čl. 2 odst. 7 písm. c), zamítá.
(28)
Pokud jde o společnost ze skupiny, která vyrábí jednu ze surovin užívaných při výrobě cyklamátu sodného, bylo tvrzeno, že jakékoli nedostatky, pokud jde o rozhodování a finanční situaci společnosti, by měly velmi omezený dopad, jelikož surovina vyráběná touto společností představuje pouze přibližně 10 % výrobních nákladů cyklamátu sodného. Vzhledem k tomu, že Komise byla schopna spočítat rozdíl mezi ziskovou prodejní cenou a skutečnou prodejní cenou suroviny, zastává společnost názor, že by bylo vhodnější upravit ceny levné suroviny spíše než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Cílem posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství je však zjistit, zda výrobní náklady odpovídají tržním cenám a obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky. Je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně stanoví, že aby byly splněny podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství, musí náklady na nejdůležitější vstupy v zásadě odpovídat tržní hodnotě, a není v něm zmíněna možnost úpravy cen těchto nejdůležitějších vstupů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(29)
Pokud jde o neobvykle nízké ceny placené za vodu a elektřinu a pracovní náklady, tvrzení společnosti, že se nejedná o důležité vstupy, protože představují pouze zhruba 14 % celkových výrobních nákladů suroviny, muselo být zamítnuto vzhledem k tomu, že tato nákladová položka je jak individuálně, tak kumulativně považována za dostatečně významnou, aby ovlivnila celkové náklady společnosti. V případě pracovních nákladů je rovněž třeba poznamenat, že nebylo možné plně ověřit tyto položky vzhledem k tomu, že společnost nebyla schopna poskytnout smlouvy nebo jinou dokumentaci. Proto nebylo možné zjistit, zda tyto náklady odrážejí tržní hodnoty.
(30)
Pokud jde o druhé kritérium, byla vznesena námitka, že Komise nebere v úvahu zásadu významnosti, podle které jsou opomenutí nebo chybná uvedení položek významná, pouze pokud by mohla ovlivnit ekonomická rozhodnutí, která uživatelé na základě účetních závěrek činí, a že tyto nevýznamné nedostatky není povinen oznamovat ani auditor.
(31)
V rozporu s tím, co skupina tvrdí, došlo v účetnictví společností k vážným nedostatkům týkajícím se základních účetních zásad (podrobnosti jsou uvedeny v dalším bodu). Za druhé, důvodem, proč jsou pro účely posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyžadovány jasné účetní závěrky, nejsou ekonomická rozhodnutí uživatele, nýbrž snaha zajistit, aby účetní závěrky poskytovaly věrný a poctivý obraz o příjmech, nákladech atd. Cílem šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství je zjistit, zda jsou účty vedeny a kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(32)
Skupina Rainbow napadla tvrzení, že její společnosti porušují prvky pravidel mezinárodních účetních standardů a účetní metody zmíněné v posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, jako jsou akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání, předpoklad trvání podniku, správné zařazení rozvahových položek, uznání ztrát, pouze transakce související s podnikáním a záznamy v rámci účtů, správné zařazení a odpisy výdajů, respektování mezinárodních účetních standardů a/nebo čínských všeobecně přijímaných účetních zásad o uznávání hodnoty a odpisů aktiv. Výše uvedená porušení mezinárodních účetních standardů byla zjištěna díky informacím poskytnutým skupinou v její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny otázky byly předmětem inspekce v prostorách společností. Argumenty, které společnosti v souvislosti s těmito otázkami předložily po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly takové povahy, aby díky nim mohl být změněn závěr, že pokud jde o tyto otázky, společnosti druhé kritérium nesplnily.
(33)
Pokud jde o třetí kritérium, skupina Rainbow tvrdí, že bezplatné poskytování investic do infrastruktury jedné společnosti je běžný postup, ke kterému dochází i v tržním hospodářství za účelem přilákání investic, a že vliv tohoto subvencování na finanční situaci společnosti byl během období přezkumného šetření zanedbatelný. Skutečnost, že se společnost mohla vyhnout platbám za rozvoj infrastruktury a zároveň mít prospěch z velmi nízkých nájemních cen týchž pozemků, však v tržním hospodářství není běžnou situací. Naopak tato výhoda měla přímý dopad na finanční situaci výrobní společnosti a její schopnost přijímat rozhodnutí, která reagují na tržní podmínky.
(34)
Komise přijala argumenty žadatele týkající se práva k využívání pozemků GT Enterprise, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění. Předložené argumenty týkající se práva na využívání pozemků jinými společnostmi však nebyly takové povahy, aby vyvrátily zjištění, jelikož společnost sama uznává, že v jednom případě neuhradila dohodnutou částku za své právo na využívání pozemků. V případě práva na využívání jiných pozemků skupina tvrdí, že ceny pozemků v tomto regionu prudce stoupaly, a proto je běžné, že byl pozemek několik let po pořízení oceněn výrazně vyšší hodnotou. Důkazy, které společnost poskytla, se však týkaly růstu cen u obytných nemovitostí v regionu, a jsou tedy irelevantní. Skupina Rainbow nakonec tvrdila, že přístup, kdy Komise požaduje objektivní důkaz, že společnost zaplatila cenu, která odráží tržní hodnotu, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je však výslovně uvedeno, že žádost o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství musí být „doložena dostačujícími důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství“. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(35)
Skupina Rainbow zpochybňuje zjištění týkající se převedení aktiv na jednu společnost bez finanční nebo jiné úplaty za ceny, které odpovídají tržním hodnotám na základě toho, že tato společnost ukončila v období přezkumného šetření výrobu. Společnost skutečně výrobu zastavila. Na domácím trhu nicméně stále prodávala své dříve vyrobené výrobky. V případě této společnosti tudíž muselo být posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství provedeno s cílem ujistit se, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího systému netržního hospodářství, která by mohla mít vliv na ceny.
(36)
Má se tedy za to, že pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství GT Enterprise nesplnila první a druhé kritérium, společnost Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nesplnila druhé a třetí kritérium, společnost Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium a společnost Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium. Pokud jedna společnost ve spojení, která se zabývá výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že všechny společnosti, které byly pro účely přiznání zacházení jako v tržním hospodářství posuzovány jednotlivě, nesplnily příslušné požadavky, má se za to, že skupině Rainbow nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Za těchto okolností, po konzultaci s poradním výborem, nebylo dotčené skupině společností zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno.
2.2 Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátně platné clo stanoví pro země spadající do působnosti tohoto článku s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(38)
Oba vyvážející výrobci ve skupině, kteří během období přezkumného řízení vyváželi cyklamát sodný, požádali o individuální zacházení. Pro ostatní společnosti ve skupině Rainbow nebylo nutné provést posouzení individuálního zacházení vzhledem k tomu, že dotčený výrobek nevyvážejí. Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že tito dva vyvážející výrobci splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno.
2.3 Dumping
2.3.1 Srovnatelná země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).
(40)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla svůj záměr použít Indonésii (srovnatelnou zemi v původním šetření) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(41)
K výběru srovnatelné země Komise neobdržela žádné připomínky.
(42)
Komise se snažila navázat spolupráci s výrobci v Indonésii. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány všem známým společnostem. Z několika oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil s částečnou spoluprací při přezkumu. Protože společnost nemohla přijmout inspekce na místě ve svých prostorách, provedla Komise analýzu úplnosti a konzistence poskytnutých údajů. Bylo zjištěno, že údaje jsou dostatečné a spolehlivé pro stanovení běžné hodnoty, a kdykoli to bylo nezbytné, poskytl indonéský výrobce objasnění, jež Komise požadovala. Použité údaje byly porovnány s informacemi uvedenými v žádosti o přezkum.
(43)
Šetřením bylo zjištěno, že Indonésie má konkurenční trh s obdobným výrobkem.
(44)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v Indonésii představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v Indonésii, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh Indonésie považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty.
(45)
Je třeba poznamenat, že kromě známých výrobců ve Španělsku, ČLR a Indonésii neexistují podle informací Komise jinde ve světě žádná další výrobní zařízení.
(46)
S ohledem na všechny výše uvedené informace byl učiněn závěr, že Indonésie představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3.2 Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. Je třeba poznamenat, že indonéský výrobce byl předmětem předchozího šetření týkajícího se dovozu cyklamátu sodného z Indonésie (6). Bylo shledáno, že údaje, které byly nyní společností poskytnuty v dotazníku, jsou spolehlivé a dostatečné pro stanovení běžné hodnoty pro účely tohoto šetření. Průměrné prodejní ceny a průměrné výrobní náklady se ve skutečnosti vyvíjely ve stejném duchu jako průměrné ceny surovin. Tento trend mohl být potvrzen podobným vývojem průměrných cen surovin na trhu Unie.
(48)
Bylo zjištěno, že objem domácího prodeje výrobce obdobného výrobku v Indonésii je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie dotčenou skupinou společností v ČLR reprezentativní.
(49)
Komise následně určila druhy výrobku prodávané výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že standardní druh výrobku indonéského výrobce je přímo srovnatelný.
(50)
U standardního druhu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního druhu cyklamátu sodného byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto druhu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Unie dotčenou skupinou společností.
(51)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje standardního druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku a vážená průměrná cena u daného druhu byla stejná nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu tohoto druhu vyrobeného během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.
(52)
Při stanovení běžné hodnoty druhu výrobku, který nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi, byla použita vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje standardního druhu výrobku, která byla upravena tak, aby zohledňovala rozdíly mezi těmito dvěma druhy výrobku.
2.3.3 Vývozní cena
(53)
Všichni vyvážející výrobci v dotčené skupině společností prováděli vývoz do Unie prostřednictvím své obchodní společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. Vývozní cena byla stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
2.3.4 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání běžné hodnoty s vývozní cenou, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech.
2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro všechny vyvážející výrobce.
(56)
Tímto porovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 14,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
2.4 Trvalá povaha změny okolností
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily, a zda je tato změna trvalé povahy.
(58)
Stávající zjištění jsou založena na zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčené skupiny společností v tomto přezkumu, zatímco členu skupiny společností ve spojení, který byl předmětem původního šetření, GT Enterprise, zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno bylo. Okolnosti, které vedly k různým závěrům, jsou za prvé způsobeny tím, že na rozdíl od původního šetření, jehož předmětem byla pouze GT Enterprise, byly předmětem tohoto přezkumu čtyři společnosti skupiny. Skupina byla nedávno za použití značných investic rozšířena a reorganizována a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace v dohledné době měla změnit. Za druhé, co se týká GT Enterprise, bylo zjištěno, že nic nenasvědčuje tomu, že by se praxe této společnosti, kdy není vedeno jednoznačné a jasné účetnictví prověřené audity v souladu s mezinárodními účetními standardy, v budoucnu měla změnit. Stejně tak její stanovy umožňující zásah státu jsou v platnosti po delší dobu a nic nenasvědčuje tomu, že budou v budoucnu změněny. Za těchto okolností se má za to, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je trvalé povahy.
(59)
Navíc pokud jde o vývozní ceny, šetření prokázalo během delšího období určitou stabilitu v cenové politice dotčené skupiny společností, a to vzhledem k tomu, že cena dotčeného výrobku účtovaná Unii a ostatním třetím zemím se výrazně nelišila a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření sledovala stejný trend. To podporuje závěr, že nově vypočtené dumpingové rozpětí bude pravděpodobně trvalé povahy.
(60)
Bylo proto konstatováno, že šetření ukázalo, že struktura a chování dotčené skupiny společností, včetně okolností, které vedly k zahájení tohoto přezkumu, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by zjištění tohoto přezkumu ovlivnil. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již není pro vyrovnání účinků dumpingu dostačující.
3. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(61)
S ohledem na zjištění zvýšeného dumpingu a trvalé povahy změněných okolností se má za to, že stávající opatření již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který je příčinou újmy. Opatření zavedená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z ČLR by proto měla být pro GT Enterprise změněna, stejné clo by mělo být uvaleno na ostatní vyvážející výrobce ve skupině a uvedené nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(62)
V tomto přezkumu není možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, protože se omezil na posouzení dumpingu v případě GT Enterprise a jejích společností ve spojení v rámci dotčené skupiny. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu porovnáno s rozpětím újmy zjištěném v původním šetření. Jelikož rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo vyšší než dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu, mělo by být antidumpingové clo pro dotčenou skupinu společností uloženo na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu.
(63)
Pokud jde o podobu opatření, dospělo se k závěru, že změněné antidumpingové clo by mělo mít stejnou podobu jako cla uložená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010. K zajištění účinnosti opatření a odrazení od cenových manipulací bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě zvláštní částky za kilogram. V důsledku toho by mělo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného dotčenou skupinou společností na vývoz do Unie, vypočtené na základě dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu a vyjádřené jako zvláštní částka za kilogram, činit 0,23 EUR za kilogram.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(64)
Dotčená skupina společností a ostatní dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu platných antidumpingových opatření.
(65)
Skupina Rainbow se ke konečným informacím, které jí byly poskytnuty, vyjádřila. Její námitky se týkaly zejména stažení podnětu v probíhajícím šetření týkajícím se dovozu cyklamátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, které bylo omezené na dva čínské vyvážející výrobce, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (dále jen „skupina Fang Da“) (dále jen „souběžné řízení“) (7). Skupina tvrdila, že stažení podnětu v souběžném řízení by logicky a zákonně vedlo též ke zrušení antidumpingových opatření uplatňovaných vůči ostatním výrobcům v ČLR, nebo přinejmenším k zastavení tohoto přezkumu v případě skupiny Rainbow.
(66)
Požadovala zrušení antidumpingových opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010, přičemž argumentovala, že není-li zjištěno, že je dovoz společnosti Fang Da dumpingový nebo že způsobuje újmu, opravňuje zásada nediskriminace obsažená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ke zrušení uložených antidumpingových opatření. Na podporu svého tvrzení se odkazovala na předchozí nařízení Rady, kde byly souběžné prozatímní přezkumy týkající se dovozu z určitých zemí zastaveny, aniž byla uložena opatření z důvodu neuložení opatření v antidumpingových řízeních týkajících se dovozu téhož výrobku z jiných zemí (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory (8), ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli (9)). Je však třeba připomenout, že v uvedených případech se jednalo o šetření týkající se několika zemí a že zásada nediskriminace byla uplatňována vůči dovozu z různých zemí. Důvodem pro zrušení opatření pro některé země v těchto případech (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory, ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli) bylo ostatně to, že opatření týkajcíí se jiných zemí nebyla uložena v důsledku toho, že Rada nepřijala daný návrh ve stanovené lhůtě. A tak ačkoli bylo skutečně shledáno, že v daných případech je řízení týkající se antidumpingových opatření v souběžných řízeních třeba zastavit, aby byla dodržena zásada nediskriminace, nejsou uvedené případy pro tento přezkum relevantní. Další odkaz na přístup, který byl použit v případě glutamátu sodného (10), se týká případu, kdy žadatel hodlal stáhnout podnět týkající se dovozu z Brazílie, ačkoli byl u tohoto dovozu zjištěn dumping. Zde bylo navrženo, aby žádost o stažení nebyla přijata, neboť se dospělo k závěru, že v případě neexistence opatření vůči Brazílii by opatření vůči ostatním zemím byla diskriminační.
(67)
Obě situace jsou navíc dost odlišné. V souběžném řízení byl podnět stažen a dospělo se k závěru, že zrušení opatření není v rozporu se zájmem Unie. V tomto přezkumu byla žádost ponechána a bylo zjištěno, že se dumping ze strany skupiny Rainbow zvýšil. Zvýšení cla pro uvedenou skupinu tudíž nepředstavuje diskriminaci.
(68)
Skupina Rainbow rovněž požadovala, že v důsledku stažení podnětu by měl být zastaven tento přezkum skupiny Rainbow, neboť obě řízení byla zahájena na základě stejného podání, týkala se stejného období šetření a žadatel v podnětu z praktických důvodů skupinu Fang Da uváděl společně se skupinou Rainbow.
(69)
Tvrdila, že ačkoli jsou šetření vůči skupině Fang Da zahájena podle článku 5 základního nařízení, šetření týkající se dovozu skupiny Fang Da a prozatímní přezkum týkající se dovozu skupiny Rainbow byly z právního hlediska i z praktických důvodů v zásadě stejným řízením. Navíc uvedla, že v důsledku odlišení řízení a šetření byla skupina Fang Da na základě čl. 9 odst. 3 základního nařízení ve skutečnosti nadále předmětem řízení, ačkoli se na ni v návaznosti na původní šetření vztahovala nulová celní sazba. Z tohoto důvodu by stažení podnětu týkajícího se dovozu skupiny Fang Da měo, z pohledu skupiny Rainbow, vést rovněž k zastavení tohoto přezkumu.
(70)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podání, které předložil žadatel, bylo jak podnětem k šetření na základě článku 5 základního nařízení, tak žádostí o tento prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Podání rovněž obsahovalo dostatečné důkazy odůvodňující zahájení dvou různých řízení. Komise také šetření podle článku 5 a prozatímní přezkum zahájila prostřednictvím dvou samostatných oznámení o zahájení. Antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení a prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení jsou tudíž dvě různá řízení.
(71)
Skupina Rainbow předložila ještě další argumenty, které by mohly být důvodem pro stažení podnětu. Tato tvrzení nebylo vzhledem k jejich hypotetičnosti a irelevantnosti možné vzít v úvahu, a byla proto zamítnuta.
(72)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že Komise zjevně porušila její právo na vyjádření připomínek ke konečným informacím ve lhůtě deseti dnů, neboť nedůvěrná verze dopisu o stažení podnětu jí byla poskytnuta sedm dní před lhůtou pro podání připomínek.
(73)
Jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, šetření podle článku 5, v rámci kterého skupina Rainbow obdržela dopis s informacemi o stažení podnětu, je řízení odlišné od tohoto přezkumu. Skupina Rainbow působila v přezkumu podle článku 5 jako zúčastněná strana a stažení podnětu jí bylo oznámeno pouze na základě tohoto důvodu. Uvedené oznámení nebylo součástí konečných informací v rámci tohoto přezkumu. Skupina Rainbow měla třicet dní na to, aby se vyjádřila ke konečným informacím o tomto řízení. Její právo na dostatečnou dobu k vyjádření připomínek tudíž nebylo porušeno.
(74)
Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 492/2010 se položka, která zní:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473“
nahrazuje tímto:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Čínská lidová republika
0,23
A473“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2012.
A TANÁCS 398/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. május 7.)
a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 492/2010/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára. A Tanács - hatályvesztési felülvizsgálatot követően - 492/2010/EU végrehajtási rendeletével (3) további ötéves időtartamra végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A dömpingellenes intézkedésekre a dömping megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. Kína esetében a vámtétel 0 és 0,11 EUR/kilogramm között mozog az egyénileg megnevezett kínai gyártók esetében, míg a többi gyártótól származó behozatalra 0,26 EUR/kilogramm maradványvám vonatkozik (a továbbiakban: a jelenlegi vámok).
1.2. Felülvizsgálati kérelem
(2)
Az egyedüli uniós nátrium-ciklamát-gyártó és az eredeti vizsgálatban panaszos (a továbbiakban: a panaszos) Productos Aditivos S. A. részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a jelenlegi felülvizsgálat) iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. A kérelem hatálya a dömpingre és a Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. vállalatra (a továbbiakban: GT Enterprise vagy az érintett vállalat), a Rainbow Rich csoport (a továbbiakban: az érintett vállalatcsoport vagy Rainbow csoport vagy Rainbow) tagjára korlátozódott, amely az eredeti vizsgálatban egyénileg megnevezett kínai gyártók egyike is volt. A GT Enterprise által gyártott termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám 0,11 EUR/kilogramm, míg az érintett vállalatcsoport többi gyártó vállalatától származó behozatalra vonatkozó vám 0,26 EUR/kilogramm (azaz a maradékvám).
(3)
A kérelmező első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi intézkedések már nem elegendőek a kárt okozó dömping ellensúlyozására.
1.3. A részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot tartalmazott a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2011. február 17-én megjelent értesítéssel (4) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a GT Enterprise-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik.
1.4. Érintett termék és hasonló termék
(5)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2929 90 00 kód alá tartozó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: az érintett termék).
(6)
A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat ismét feltárta, hogy a Kínában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos a jelenlegi felülvizsgálatban analóg ország szerepét betöltő Indonéziában gyártott és a hazai piacon értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az Indonéziában a hazai piacon értékesített és az érintett vállalatcsoport által az Unióban értékesített termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
1.5. Az érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette a jelenlegi felülvizsgálat megindításáról a panaszost, az érintett vállalatot és az érintett ország képviselőit. A Bizottság az indonéz gyártókat is tájékoztatta az eljárás megindításáról, mivel Indonézia neve felmerült lehetséges analóg országként.
(8)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, amely azt kérelmezte, és konkrét okokkal indokolta ennek szükségességét.
(9)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött az érintett vállalatnak, és az erre a célra megállapított határidőn belül a Rainbow csoport öt vállalatától meg is kapta a választ. (Mivel a Rainbow csoport jelenleg két gyártó vállalatból - az egyik a GT Enterprise -, egy nyersanyagszállítóból, egy korábban az érintett termékkel foglalkozó, ám jelenleg inaktív vállalatból, és egy hongkongi kereskedőből áll, a felülvizsgálat a teljes csoport tevékenységét érintette.) A Bizottság indonéz gyártóknak is küldött kérdőívet. A jelenlegi felülvizsgálatban egy indonéz gyártó mutatkozott hajlandónak arra, hogy információkat szolgáltasson, és részben kitöltötte a kérdőívet.
(10)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás vizsgálata, valamint a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság az érintett vállalatcsoport következő tagjainak telephelyén tett ellenőrző látogatást:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Sencsen, Kína, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nancsing, Kína,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Csiangszu, Kína,
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nancsing, Kína,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6. A felülvizsgálati időszak
(11)
A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Piacgazdasági elbánás
(12)
A Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdése szerint kell meghatározni azoknál a gyártóknál, amelyekről azt állapították meg, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában rögzített kritériumoknak. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő kritériumok, amelyek teljesítését a kérelmező vállalatoknak bizonyítaniuk kell, röviden és csak a könnyebb hivatkozás végett az alábbiakban foglalhatók össze:
-
az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, és a fontosabb ráfordítások alapjában véve a piaci értékeket tükrözik,
-
a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetik alá, és minden területen alkalmazzák,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak,
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(13)
Az érintett vállalatcsoport az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást kért, és négy, a Kínai Népköztársaságban működő gyártó nevében nyújtott be kérelmet. A Bizottság a vállalatok telephelyén megvizsgálta és ellenőrizte a vállalatok kérelmében előterjesztett és az általa szükségesnek tartott valamennyi információt.
(14)
A jelenlegi felülvizsgálat feltárta, hogy az érintett vállalat helyzete megváltozott az eredeti vizsgálat óta. Megállapítást nyert, hogy a GT Enterprise már nem tesz eleget valamennyi piacgazdasági kritériumnak. Az eredeti vizsgálat óta a Rainbow csoport bővült, és szerkezetátalakításon esett át. A csoporthoz tartozó, kérelmet benyújtó többi vállalat sem tudta bizonyítani, hogy valamennyi piacgazdasági kritériumnak eleget tesznek.
(15)
Az üzleti döntésekkel és az állami beavatkozással kapcsolatos 1. kritérium tekintetében megállapítást nyert, hogy a csoport egyik vállalatánál a helyi önkormányzatnak felhatalmazása van arra, hogy beleszóljon a munkaerő-felvételbe és -elbocsátásba. Továbbá a helyi önkormányzatnak jelentős résztulajdona van a nyersanyaggyártó vállalatban. A Bizottság arra utaló jeleket talált, hogy az állam jelentős mértékben beavatkozik a vállalathoz, valamint a vállalattól a vele kapcsolatban álló vállalatokhoz irányuló nyersanyagellátásba (áram- és vízellátás), a munkaerőköltségek alakulásába, továbbá a vállalat működésébe és döntéshozatalába. Például az állami résztulajdonos munkavállalókat biztosított a nyersanyaggyártónak, a foglalkoztatás feltételeit azonban a vállalat nem tudta megadni. Ezenkívül a vállalat folyamatosan veszteséges amiatt, hogy abnormálisan alacsony áron, minden további - pl. nyereségrészesedés formájában kapott - ellentételezés nélkül értékesíti a nyersanyagokat a vele kapcsolatban álló vállalatoknak. Azzal, hogy ilyen veszteségeket fedezett, az állami tulajdonban lévő nyersanyaggyártó befolyásolta a vele kapcsolatban álló vállalatoknak a nátrium-ciklamát gyártásához szükséges nyersanyagok beszerzésével kapcsolatos döntéseit. Végül pedig a csoport egy másik vállalatánál fedezték fel, hogy egy helyi állami szervezet beavatkozik a finanszírozási és beruházási döntésekbe, illetve befolyásolja azokat.
(16)
A számvitelre vonatkozó 2. kritérium tekintetében a vizsgálat azt állapította meg, hogy az érintett vállalatcsoport egyik tagjának számviteli nyilvántartása sem felel meg a nemzetközi számviteli standardoknak, mivel számos olyan lényeges számviteli hiányosságra és hibára derült fény, amelyet a könyvvizsgálók nem jelentettek.
(17)
A 3. kritériummal kapcsolatban megállapítást nyert, hogy torzulások maradtak fenn a nem piacgazdasági rendszerből, mivel a csoport egyik vállalatánál ingyen hajtottak végre infrastruktúra-beruházást. Ugyanezen vállalat kedvezményes feltételek mellett bérelhette az általa használt földterületet. A csoport többi vállalata sem tudta bizonyítani, hogy visszterhesen szerezte volna meg a földhasználati jogot és/vagy a visszteher a piaci értéket tükrözte volna. Végül az egyik vállalat nem tudta bizonyítani, hogy egyes eszközöket a piaci értéket tükröző áron, fizetés ellenében vagy egyéb módon ruháztak volná rá át.
(18)
Végül a 4. és az 5. kritérium tekintetében megállapítást nyert, hogy a vállalatok eleget tettek e kritériumoknak, mivel a stabilitást és jogbiztonságot biztosító csődjogi és tulajdonjogi jogszabályok vonatkoznak rájuk. A valutaváltásokat a Kínai Nemzeti Bank által közzétett hivatalos árfolyamon vagy azt követve hajtják végre.
(19)
Az érintett vállalatcsoport és a panaszos lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket a fenti megállapításokkal kapcsolatban. A panaszos nem tett észrevételt, ám az érintett vállalatcsoport több kérdésben kifogást emelt. Egyes észrevételek ismét elhangzottak, miután közzétették a végleges tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a végleges intézkedések meghozatalát javasolták. A beérkezett legfontosabb észrevételek szerepelnek az alábbi preambulumbekezdésekben.
(20)
A Rainbow csoport először azt állította, hogy mivel az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során megkapta a piacgazdasági elbánást, a Bizottság jogtalanul kötelezte arra, hogy újra bizonyítsa a piacgazdasági elbánásra való jogosultságát, és ezáltal megsértette azt a jogszabályi kötelezettségét, hogy a felülvizsgálatok során ugyanazt a módszertant alkalmazza, mint az eredeti vizsgálat során. A csoport azzal érvelt, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy ennek a vállalatnak a körülményei olyan módon megváltoztak volna, ami indokolná az eredeti vizsgálatétól eltérő módszer alkalmazását. A kérelmező szerint a Bizottság által meghatározott több probléma már az eredeti vizsgálat idején is fennállt, így a Bizottság új megállapításai nem új körülményekre vonatkoznak, hanem ugyanazon körülmények eltérő értelmezését jelentik.
(21)
Meg kell jegyezni, hogy a kérelmező kijelentésével ellentétben a Bizottság mind az eredeti vizsgálat, mind a jelenlegi felülvizsgálat során ugyanazt a módszertant követte, mindazonáltal megfelelő mértékben figyelembe vette, hogy az eredeti vizsgálat óta bizonyos körülmények megváltoztak. Még ha a kérelmező érvelése helyes lenne is egyes körülményekkel kapcsolatban, amelyek valóban megegyeztek az eredeti és a jelenlegi vizsgálat során, mégpedig a GT Enterprise földhasználati megállapodásával összefüggésben, meg kell jegyezni a következőket. A jelenlegi felülvizsgálat olyan további tényeket is megállapított, amelyeket - noha azok már az eredeti vizsgálat idején is fennálltak - a GT Enterprise akkor nem hozott nyilvánosságra, mint például a helyi önkormányzat felhatalmazását arra, hogy jóváhagyja a munkaerő-felvételt és -elbocsátást. Végül pedig a 2. kritérium tekintetében a vállalat körülményei is megváltoztak az eredeti vizsgálat óta. A jelenlegi felülvizsgálat során megállapítást nyert ugyanis, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a GT Enterprise nem vezetett átlátható számviteli nyilvántartást, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetett volna alá, és minden területen alkalmazott volna.
(22)
Az igénylő később kifejtette, hogy úgy véli, azzal, hogy az eredeti vizsgálatban is ugyanazt az alapszabályt bocsátotta rendelkezésre, mint a jelenlegi felülvizsgálatban, nyilvánosságra hozta, hogy a helyi önkormányzatnak felhatalmazása van arra, hogy jóváhagyja a munkaerő-felvételt és -elbocsátást. Ennek a dokumentumnak az igénylő által rendelkezésre bocsátott fordítása azonban az eredeti és a jelenlegi vizsgálat során is hiányos volt, mivel nem derült ki belőle, hogy az alapszabály milyen felhatalmazást ad a helyi önkormányzatnak.
(23)
A Rainbow csoport azzal érvelt továbbá, hogy a piacgazdasági elbánás rendszerét az átalakulóban lévő, azaz a korábbi, nem piacgazdasági rendszerűből piacgazdasági rendszerűvé alakuló gazdaságú országok számára vezették be. Ezért egy olyan vállalat számára, amely korábban piacgazdasági elbánásban részesült, nem lenne logikus egy időközi felülvizsgálat során előírni, hogy ismét nyújtson be elegendő bizonyítékot arra nézve, hogy még mindig megfelel a piacgazdasági elbánás követelményeinek. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet semmi olyat nem tartalmaz, ami alátámasztaná ezt az értelmezést, és lehetetlenné tenné az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának alkalmazását az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatok során. Ezt az érvet ezért el kellett vetni.
(24)
A Rainbow csoport a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában megállapított eljárási követelményre is hivatkozott, miszerint a piacgazdasági eljárás megítéléséről a vizsgálat megindításától számított három hónapon belül döntést kell hozni. A Rainbow csoport maga is elismeri, hogy önmagában ennek a határidőnek a túllépése még nem elegendő jogalap a vizsgálat eredményének vitatására, de rávilágít arra, hogy a Bizottság szolgálatainak már a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások nyilvánosságra hozatala idején a rendelkezésére állt a dömpingkülönbözet kiszámításához szükséges összes információ. Érvelésében a Rainbow figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy noha a Bizottság a hatékony adminisztráció érdekében az érdekelt vállalatcsoporttól valóban egyszerre kért be és ellenőrzött minden szükséges információt, nem állt rendelkezésére az analóg országra vonatkozó információ, amely a dömpingkülönbözet megállapítását tette volna lehetővé a piacgazdasági elbánás megadásának elutasítása esetén. Az analóg országban érvényes rendes értékre vonatkozó információ csak azután állt a Bizottság rendelkezésére, hogy a Rainbow csoport tudomására hozták a piacgazdasági elbánással kapcsolatos tényeket. A piacgazdasági elbánás megítéléséről való döntés időzítésének tehát nem lehetett hatása annak kimenetelére. A fentiek alapján ezt a megalapozatlannak tekintett érvet elvetettük.
(25)
Az 1. kritérium tekintetében a Rainbow azt az általános észrevételt tette, hogy az állami befolyás vagy állami felügyelet elméleti lehetősége önmagában még nem jelenti automatikusan, hogy a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának értelmében ténylegesen jelentős állami beavatkozás történik. A Rainbow ismét az Elsőfokú Bíróság ítéletét (5) idézve úgy érvelt, hogy az állami irányítás nem jelent jelentős állami beavatkozást, mivel az „az állam által irányított társaságoknak a piacgazdasági státus megadásából elvi alapon való kizárásához vezet[ne], függetlenül attól a konkrét ténybeli, jogi és gazdasági háttértől, amelyben azok működnek”. A Rainbow állítása szerint indokolatlan terhet róna a piacgazdasági elbánás kérelmezőire, ha bizonyítaniuk kellene, hogy az államnak soha nincs módja beleszólni az üzleti döntésekbe. Úgy érvel továbbá, hogy az állami intézkedések eredményeként a vállalat döntéseinek a piaci megfontolásokkal összeegyeztethetetlenné kellene válniuk ahhoz, hogy ne feleljen meg az 1. kritériumnak.
(26)
A Rainbow csoport fenti állításaival ellentétben a jelenlegi vizsgálat azt állapította meg, hogy az állam a csoporthoz tartozó több vállalat működésébe is ténylegesen és jelentős mértékben beavatkozik. A csoport azon vállalata esetében, amelynél a helyi önkormányzat jóváhagyja a munkaerő-felvételt és -elbocsátást, egyértelműen a vállalat saját belső működési szabályzata, azaz az alapszabálya ad felhatalmazást az államnak arra, hogy beleszóljon a működési döntésekbe. A csoport egy másik vállalata esetében a vizsgálat azt állapította meg, hogy az állami partnernek a piaci megfontolásokkal összeegyeztethetetlen befolyása van a vállalatra. Először is az állami partner biztosította a vállalat alaptőkéjének nagy részét, ez azonban nem tükröződik a vállalatban lévő tulajdoni részarányában. Másodsorban a vállalat működése mindig veszteséges volt, ami - a befektetett tőkére tekintettel - az állami partner számára volt a leghátrányosabb. Harmadsorban maga az állami partner is folyamatosan veszteséget szenvedett, mivel az olyan ráfordításokat, mint a víz és az áram, a piaci szint alatti árakon biztosította a csoporthoz tartozó vállalatnak, ráadásul anélkül, hogy a ráfordítások ellenértékét megfelelően kiegyenlítették volna.
(27)
Az érintett vállalatcsoport egy másik tagjának finanszírozási és beruházási döntéseire gyakorolt állami befolyásra vonatkozó következtetés tekintetében a csoport azt állította, hogy a Bizottságnak egy bizonyos hitelre és annak feltételeire vonatkozó ténymegállapításai nem helytállóak. A Bizottságnak azonban az ellenőrző látogatások alatt gyűjtött bizonyítéka van arra, hogy egy helyi kormányhivatal arra utasította a vállalatot, hogy olyan hitelt vegyen fel, ami nem állt összefüggésben üzleti tevékenységével. A vállalat azzal érvel, hogy a finanszírozási döntéseket ennek a kormányhivatalnak tett szívességként, és nem kötelezettségként hozták, és az említett tranzakció nem jelentett további kockázatot a vállalat számára, mivel a hivatal által a vállalatnak kiállított közműszámlák ki nem fizetésével lehetősége lett volna jóvátételt kapni. A Bizottság által gyűjtött információk szerint a vállalat földhasználati jogát közvetve biztosítékként használták fel a vonatkozó pénzügyi tranzakcióban, ezért a vállalat jelentős kockázatot vállalt. A vállalat magát a földhasználati jogot is azon a kormányhivatalon keresztül szerezte meg, amelynek állítólag csupán szívességet tett. Az az állítás, hogy a vállalat a közművek ki nem fizetésével jóvátételt kaphatott volna, az alapvető számviteli standardok (kiegyenlítés) eredendően hibás értelmezését jelzi, és ellentmond a vállalat azon állításának, hogy a pénzügyi műveletekre gyakorolt befolyás nem jelenti „a vállalkozás döntései[re] az árak, a költségek és a ráfordítások tekintetében” gyakorolt befolyást a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában előírtak szerint. Továbbá a kormányhivatal egyértelműen és jelentős mértékben befolyásolja a beruházási döntéseket, mivel a vállalat földhasználati megállapodása vállalatspecifikus követelményeket tartalmaz az elvégzendő beruházással kapcsolatban, és ezek a követelmények - a vállalat állításával ellentétben - több előírást tartalmaznak, mint a városrendezési (övezetbesorolási) szabályok. Ezért a Bizottság elvetette azt az állítást, miszerint a finanszírozási és beruházási döntésekbe való állami beavatkozás nem meríti ki a befolyás 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti fogalmát.
(28)
A csoportnak a nátrium-ciklamát gyártásához használt egyik nyersanyagot előállító vállalatával kapcsolatban a csoport azt állította, hogy a vállalat döntéshozatalával és pénzügyi helyzetével kapcsolatos bármilyen hiányosságnak nagyon korlátozott hatása lenne, mivel a vállalat által gyártott nyersanyag a nátrium-ciklamát előállítási költségének csupán körülbelül 10 %-át képviseli. Miután a Bizottság ki tudta számítani a nyersanyag nyereséges eladási ára és tényleges eladási ára közötti különbséget, a vállalat felvetette, hogy a piacgazdasági elbánás megadásának elutasítása helyett helyesebb lenne az olcsó nyersanyag árát kiigazítani. A Bizottság azonban azzal a céllal végzi a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelést, hogy meggyőződjön arról, hogy a ráfordítások a piaci értékeket tükrözik, az üzleti döntések pedig a piac jelzéseihez igazodnak. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja a piacgazdasági elbánás megadása feltételeinek teljesítéséhez kifejezetten előírja, hogy a főbb ráfordítások költségeinek alapvetően a piaci értékeket kell tükrözniük, és nem tesz említést a főbb ráfordítások torzult költségei kiigazításának lehetőségről. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.
(29)
A vállalatnak a vízért és áramért fizetett árak és a munkaerőköltség abnormálisan alacsony szintjére vonatkozó azon állítását, miszerint ezek nem minősülnek főbb ráfordításnak, és együttesen a nyersanyag összes termelési költségének csupán 14 %-át képviselik, el kellett utasítani, mivel ezek külön-külön és együttesen is elég jelentős költségelemek ahhoz, hogy befolyásolják a vállalat összköltségét. A munkaerőköltség esetében azt is meg kell jegyezni, hogy ezeket az elemeket nem lehetett kimerítően ellenőrizni, mivel a vállalat nem tudott szerződéseket vagy egyéb dokumentumokat bemutatni. Ezért nem lehetett ellenőrizni, hogy ezek a költségek a piaci értékeket tükrözik-e.
(30)
A 2. kritériummal kapcsolatban a csoport azzal érvelt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta a lényegesség elvét, miszerint a kihagyott vagy tévesen bemutatott tételek csak akkor lényegesek, ha azok befolyásolhatták a felhasználóknak a pénzügyi kimutatások alapján hozott gazdasági döntéseit, és az ilyen lényegtelen hiányosságokat még a könyvvizsgálónak sem kell jelentenie.
(31)
A csoport állításával ellentétben a vállalatok könyvelésében súlyos hiányosságokra derült fény az alapvető számviteli elvek tekintetében (a további részleteket lásd a következő bekezdésben). Másrészt a piacgazdasági elbánás megítélésének elbírálásához a vállalatnak nem azért kell átlátható könyvelést vezetnie, hogy a felhasználó gazdasági döntéseket hozhasson, hanem azért, hogy a pénzügyi kimutatások garantáltan igaz és valós összképet adjanak a bevételekről, költségekről stb. A piacgazdasági elbánás megítélésével kapcsolatos vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően vezetik és auditálják-e.
(32)
A Rainbow csoport vitatta, hogy vállalatai megsértették volna a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő szabályoknak és számviteli gyakorlatnak a piacgazdasági elbánással kapcsolatos értékelésben felsorolt elemeit, mint például az időbeli elhatárolás elvét, a tranzakciók valósághű bemutatásának elvét és az ellentételezést, a vállalkozás folytatásának elvét, a mérlegtételek helyes besorolását, a veszteségek elszámolását, a nyilvántartásokban csak az üzleti tevékenységgel összefüggő tranzakciók és tételek rögzítésének elvét, a költségek helyes besorolását és értékcsökkenését, az eszközök értékének és értékcsökkenésének elszámolására vonatkozó nemzetközi számviteli standardok és/vagy kínai általánosan elfogadott számviteli elvek (GAAP) betartását. A Bizottság a nemzetközi számviteli standardok fent említett megsértését a csoport által a piacgazdasági elbánás iránt benyújtott kérelemben megadott információk alapján állapította meg, és minden ilyen esetet ellenőrzött a vállalatok telephelyén. A vállalatok által a piacgazdasági elbánás megadásával összefüggő vizsgálat megállapításainak közzététele után e kérdésekkel kapcsolatban felsorakoztatott érvek nem indokolták a következtetés - miszerint a vállalatok e kérdések tekintetében nem felelnek meg a 2. kritériumnak - megváltoztatását.
(33)
A 3. kritérium tekintetében a Rainbow csoport azt állítja, hogy az egyik vállalatnál ingyen végrehajtott infrastruktúra-beruházás megszokott tevékenységnek számít, amire piacgazdaságokban is sor kerül annak érdekében, hogy beruházásokat vonzzanak oda, és ennek a támogatásnak a hatása elhanyagolható lenne a vállalat pénzügyi hatására a felülvizsgálati időszak alatt. Az azonban, hogy egy vállalat el tudta kerülni, hogy fizetnie kelljen az infrastruktúra-beruházásokért, ugyanakkor abban az előnyben is részesült, hogy ugyanazért a földért csak nagyon alacsony bérleti díjat kellett fizetnie, egy piacgazdaságban nem megszokott helyzet. Másrészt ez az előny közvetlen hatást gyakorolt a gyártó vállalat pénzügyi helyzetére és azon képességére, hogy döntéseit a piaci jelzések alapján hozza meg.
(34)
A Bizottság elfogadta a kérelmezőnek a GT Enterprise földhasználati jogáról a (21) preambuumbekezdésben kifejtett érvelését. A többi vállalat földhasználati jogáról felsorakoztatott érvek azonban nem indokolták a ténymegállapítások megmásítását, mivel a vállalat maga is elismerte, hogy egy esetben nem fizette meg a megállapodás szerinti összeget a földhasználatért. Egy másik földhasználati jog esetében a Rainbow csoport azt állítja, hogy abban a régióban meredeken emelkedett a föld ára, ezért természetes, hogy a megszerzés után néhány évvel jelentősen felértékelték a földet. A vállalat által bizonyítékként szolgáltatott adatok azonban a régióban található lakóingatlanok áremelkedésére vonatkoztak, ezért nem relevánsak. A Rainbow végül azt állította, a Bizottság indokolatlan terhet ró rá azzal, hogy megköveteli tőle: bizonyítsa, hogy a piaci értéket tükröző árat fizetett. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja azonban kifejezetten előírja, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelemnek „elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra nézve, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik”. Ezt az érvet ezért el kellett vetni.
(35)
A Rainbow csoport az egyik vállalatra nem a piaci értéket tükröző áron, fizetés ellenében vagy egyéb módon átruházott eszközökre vonatkozó megállapítást azon az alapon vitatja, hogy az említett vállalat a felülvizsgálati időszakban beszüntette a termelést. A vállalat valóban beszüntette a termelést. A belföldi piacon azonban még mindig értékesítette a korábban megtermelt termékeit. Ezért a piacgazdasági elbánással összefüggő vizsgálatot ennél a vállalatnál is el kellett végezni annak igazolására, hogy nem maradtak fenn jelentős torzulások a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből, amelyek befolyásolhatnák az árakat.
(36)
A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy a piacgazdasági elbánás megadása szempontjából a GT Enterprise nem teljesíti az első és a második kritériumot, a Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nem felel meg a második és a harmadik kritériumnak, a Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nem teljesíti az első, a második és a harmadik kritériumot, a Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. pedig az első, a második és a harmadik kritériumot. Ha az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében érintett, kapcsolatban álló vállalatok közül akár csak egy nem felel meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, akkor a kapcsolt vállalatok csoportjának nem biztosítható piacgazdasági elbánás. Ezért mivel a piacgazdasági elbánás megadása szempontjából egyedileg vizsgált vállalatok egyike sem felelt meg a vonatkozó kritériumoknak, a Bizottság megállapította, hogy a Rainbow csoportnak nem biztosítható piacgazdasági elbánás. Ilyen körülmények között a Bizottság - a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően - nem adta meg a piacgazdasági elbánást az érintett vállalatcsoportnak.
2.2. Egyéni elbánás
(37)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az adott cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában - adott esetben - országos vámot állapítanak meg, kivéve azokban az esetekben, amikor az érintett vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánás megadására vonatkozó valamennyi kritériumnak megfelelnek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket alkalmaznak.
(38)
A csoportból az a két exportáló gyártó, amelyik a felülvizsgálati időszak alatt nátrium-ciklamátot exportált, egyéni elbánást igényelt. A Rainbow csoport többi vállalata esetében nem kellett elvégezni az egyéni elbánásra vonatkozó vizsgálatot, mivel nem exportálják az érintett terméket. A rendelkezésre álló és az ellenőrző látogatások során megerősített információk alapján a Bizottság megállapította, hogy ez a két exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében előírt követelményeket, ezért egyéni elbánásban részesülhetnek.
2.3. Dömping
2.3.1. Analóg ország
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (analóg ország) megállapított ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(40)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ismét (az eredeti vizsgálatban analóg országként alkalmazott) Indonéziát kívánja megfelelő analóg országnak választani a rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(41)
Az analóg ország kiválasztása tekintetében a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel.
(42)
A Bizottság indonéz gyártókat kért fel együttműködésre. A Bizottság minden ismert vállalatnak küldött levelet és kérdőívet. A megkeresett vállalatok közül csak egy gyártó nyújtotta be a rendes érték meghatározásához szükséges információkat, és egyezett bele a felülvizsgálatban való részvételbe. Mivel a vállalat nem egyezett bele, hogy telephelyein ellenőrző látogatást tegyenek, a Bizottság a benyújtott információk teljességét és ellentmondás-mentességét ellenőrizte. A Bizottság elegendőnek és megbízhatónak találta az adatokat a rendes érték megállapításához, az indonéz gyártó pedig minden szükséges esetben megadta a Bizottság által kért pontosítást. A Bizottság a felhasznált adatokat összevetette a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott adatokkal.
(43)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy Indonézia a hasonló termék vonatkozásában versenypiaccal rendelkezik.
(44)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az együttműködő indonéz gyártó termelési volumene jelentősen meghaladja az érintett termék Unióba irányuló kínai exportjának 5 %-át, így a gyártás a volumen tekintetében reprezentatívnak minősül. A minőség, a műszaki specifikációk és a szabványok tekintetében nem találtak jelentős különbségeket az indonéz hasonló termékek és a kínai termékek között. Az indonéz piac ezért kellően reprezentatívnak minősül a rendes érték megállapításához.
(45)
Megjegyzendő, hogy a Bizottság tudomása szerint az ismert spanyol, kínai és indonéz gyártókon kívül nincs egyéb gyártólétesítmény a világon.
(46)
Mindezekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy Indonézia az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.
2.3.2. A rendes érték meghatározása
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott információk alapján állapítják meg. Meg kell jegyezni, hogy az indonéz gyártónál korábban már folytattak vizsgálatot az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan (6). A Bizottság a vállalat által a kérdőívben szolgáltatott adatokat megbízható, szilárd alapnak tekintette, amely alapján e vizsgálat vonatkozásában meg lehet állapítani a rendes értéket. Az átlagos eladási ár, valamint az átlagos előállítási költség hasonló tendenciát követett, az átlagos nyersanyagköltség alakulásának megfelelően. Emellett a nyersanyag átlagköltségének uniós piacon megfigyelt hasonló alakulása is megerősítette ezt a tendenciát.
(48)
Megállapítást nyert, hogy az indonéz gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a volumen tekintetében reprezentatívnak tekinthető a kínai vállalatcsoport által az Unióba exportált érintett termékkel összehasonlítva.
(49)
A Bizottság ezt követően meghatározta a gyártó által belföldön értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. Az indonéz gyártó szabványos terméktípusa közvetlenül összehasonlíthatónak bizonyult.
(50)
A Bizottság az analóg országbeli gyártó által a belföldi piacon értékesített szabványos terméktípus esetében, amelyet az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt, megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások kellőképpen reprezentatívak voltak-e. A nátrium-ciklamát egy adott típusának belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha e típus belföldi értékesítésének összvolumene a vizsgálati időszak során elérte az érintett vállalatcsoport által az Unióba exportált összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át.
(51)
A belföldi piacon a vizsgálati időszak alatt független vevőknek történt nyereséges értékesítések arányának megállapításával a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e. Mivel a hasonló termék terméktípusonkénti nyereséges értékesítési volumene az adott típus értékesítési összvolumenének több mint 80 %-a volt, és az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség szintjén vagy afölött volt, a rendes érték alapja a mindenkori belföldi ár volt, amelyet az adott típusból a vizsgálati időszak alatt lebonyolított összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számítottak ki, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem.
(52)
Az analóg országbeli gyártó által a belföldi piacon nem értékesített terméktípus rendes árának megállapításához a szabványos terméktípus összértékesítésének súlyozott átlagárát használták, a két terméktípus közötti különbségeknek megfelelően kiigazítva.
2.3.3. Exportár
(53)
Az érintett vállalatcsoport valamennyi exportáló gyártója az Unióba irányuló exportértékesítéseit az Unión kívül található, velük kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatokon keresztül bonyolította le. Az exportárat - az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján - a termék azon árai alapján állapították meg, amelyeken a kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat az Unióba, azaz független vevőnek értékesíti.
2.3.4. Összehasonlítás
(54)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát. Ennek megfelelően adott esetben, és ha azt az ellenőrzött bizonyítékok alátámasztották, a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a berakodás és a járulékos költségek, valamint a hitelköltségek terén jelentkező különbségek tekintetében kiigazításokra került sor.
2.3.5. Dömpingkülönbözet
(55)
A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az összes exportáló gyártó rendes értéke súlyozott átlagának és exportára súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.
(56)
Ez az összehasonlítás 14,2 %-os dömpingkülönbözetet mutatott, a vám megfizetése előtti, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve.
2.4. A megváltozott körülmények tartós jellege
(57)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények megváltoztak-e, és ha igen, ez a változás tartós jellegű-e.
(58)
A jelenlegi megállapítások azon alapulnak, hogy a Bizottság a jelenlegi felülvizsgálat során elutasította az érintett vállalatcsoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, míg az eredeti vizsgálatban a kapcsolatban álló vállalatok csoportjában tag GT Enterprise megkapta a piacgazdasági elbánást. Az eltérő eredmény először is annak a körülménynek tudható be, hogy a jelenlegi felülvizsgálatban a csoportból négy vállalat vizsgálatára került sor, míg az eredeti vizsgálatban csupán a GT Enterprise vizsgálatára. A csoportot a közelmúltban jelentős beruházással kibővítették és átszervezték, és nincs arra utaló jel, hogy ez a helyzet belátható időn belül megváltozna. Másodsorban, ami a GT Enterprise-t illeti, megállapítást nyert, hogy a vállalat bevett gyakorlata, hogy nem vezet átlátható számviteli nyilvántartást, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően könyvvizsgálatnak vetne alá, és semmi nem utal arra, hogy ez a jövőben megváltozna. Továbbá hosszabb ideje hatályban van az alapszabálya, amely lehetővé teszi, hogy az állam befolyást gyakoroljon, és nincs arra utaló jel, hogy a jövőben terveznék a módosítását. E körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a csoport tartósan nem részesül piacgazdasági elbánásban.
(59)
Az exportárat illetően a vizsgálat feltárta, hogy az érintett vállalatcsoport árpolitikája hosszabb ideje bizonyos állandóságot mutat, mivel az érintett termékért az Uniónak, illetve egyéb harmadik országoknak felszámított árak nem tértek el jelentősen, és ugyanazt a tendenciát követték 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Ez alátámasztja azt a következtetést, hogy az újonnan kiszámított dömpingkülönbözet várhatóan tartósan megmarad.
(60)
A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat bizonyította, hogy az érintett vállalatcsoport szerkezete és magatartása - beleértve az e felülvizsgálat megindítását eredményező körülményeket - valószínűleg nem fog olyan mértékben megváltozni belátható időn belül, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és az intézkedés jelenlegi szinten való alkalmazása már nem elegendő a dömping ellensúlyozására.
3. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA
(61)
A fokozott mértékű dömpingre és a megváltozott körülmények tartós jellegére vonatkozó megállapítások alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi intézkedések már nem elegendőek a kárt okozó dömping ellensúlyozására. A 492/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedést ezért a GT Enterprise tekintetében módosítani kell, és a rendelet megfelelő módosításával a csoport másik exportáló gyártójára is ugyanazt a vámtételt kell kivetni.
(62)
A jelenlegi felülvizsgálat keretében nem lehet egyéni kárkülönbözetet megállapítani, mivel a felülvizsgálat a GT Enterprise-t és a vele kapcsolatban álló, a csoporthoz tartozó többi vállalatot érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. Emiatt a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálat során meghatározott kárkülönbözettel hasonlították össze. Mivel az utóbbi magasabb volt, mint a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözet, az érintett vállalatcsoportra a jelenlegi felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet szintjének megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(63)
Az intézkedés formája tekintetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a módosított dömpingellenes vámot ugyanolyan formában kell kivetni, mint a 492/2010/EU végrehajtási rendelet által kivetett vámokat. Az intézkedések hatékonyságának biztosítása és az ármanipuláció visszaszorítása érdekében a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vámot kilogrammonként meghatározott összeg formájában vesse ki. Következésképpen az érintett vállalatcsoport által gyártott és az Unióba irányuló kivitel során értékesített érintett termék behozatalára kivetendő dömpingellenes vám, amelyet a jelenlegi felülvizsgálat során meghatározott, kilogrammonkénti összeg formájában kifejezett dömpingkülönbözet alapján számítottak ki, kilogrammonként 0,23 EUR.
4. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(64)
Az érintett vállalatcsoport és a többi érdekelt fél is tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítását javasolta.
(65)
A Rainbow csoport észrevételeket fűzött a nyilvánosságra hozott végleges megállapításokhoz. Ezek az észrevételek többnyire a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó, két kínai exportáló gyártóra, a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yangquan) Limited vállalatra (a továbbiakban: a Fang Da csoport) korlátozódó, folyamatban lévő vizsgálatban (a továbbiakban: a párhuzamos vizsgálat) (7) tett panasz visszavonására vonatkoztak. A Rainbow csoport azt állította, hogy a panasz visszavonása a párhuzamos eljárásban logikusan és jogszerűen együtt kell, hogy járjon a többi kínai gyártó ellen hozott dömpingellenes intézkedések megszüntetésével vagy legalább a Rainbow csoport tekintetében folytatott jelenlegi felülvizsgálat megszüntetésével.
(66)
Arra hivatkozva követelte a 492/2010/EU végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések megszüntetését, hogy - mivel semmilyen tény nem támasztja alá, hogy a Fang Da által lebonyolított behozatal dömpingelt lenne és/vagy a Fang Da által lebonyolított behozatal kárt okozna - az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése által kimondott megkülönböztetésmentesség elve alapján meg kell szüntetni a bevezetett dömpingellenes intézkedéseket. Érvelésének alátámasztására a csoport korábbi tanácsi rendeletekre hivatkozott, amelyek intézkedések elrendelése nélkül megszüntették a bizonyos termékek egyes országokból való behozatalára vonatkozó időközi felülvizsgálatot miután ugyanazon termék más országokból való behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat intézkedések bevezetése nélkül zárult le (nagy kapacitású elektrolitikus alumíniumkondenzátorok (8), vasból vagy ötvözetlen acélból készült síkhengerelt termékek (9)). Meg kell azonban jegyezni, hogy ezek az ügyek több országot érintő vizsgálatokra vonatkoznak, és a megkülönböztetésmentesség elve a különböző országokból származó behozatalokra vonatkozott. Másrészt ezekben az esetekben egyes országok tekintetében azért szüntették meg az intézkedéseket, mert más országokra nem rótták ki őket amiatt, hogy a Tanács nem fogadta el a javaslatot a törvényes határidőn belül (nagy kapacitású elektrolitikus alumíniumkondenzátorok, vasból vagy ötvözetlen acélból készült síkhengerelt termékek). Ezért noha az említett ügyekben egyidejűleg folyó eljárásokban a megkülönböztetésmentesség elvének betartása érdekében valóban meg kellett szüntetni a dömpingellenes intézkedésekre irányuló eljárásokat, ezek a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából nem relevánsak. A nátrium-glutamát (10) esetében követett megközelítésre vonatkozó további utalás egy olyan eset volt, amelyben a panaszos vissza akarta vonni a Brazíliából származó behozatalra vonatkozó panaszát, noha arról megállapították, hogy dömpingelt behozatal. Abban az esetben a Bizottság azt a döntést hozta, hogy nem fogadja el a panasz visszavonását, mert arra a következtetésre jutott, hogy kimerítené a megkülönböztetés fogalmát, ha Brazília ellen nem hozna intézkedéseket, míg más országok ellen viszont igen.
(67)
A két helyzet ráadásul meglehetősen eltérő. A párhuzamos eljárásban a panaszt visszavonták, és megállapítást nyert, hogy a megszüntetés nem sérti az Unió érdekeit. A jelenlegi felülvizsgálatban a kérelmet fenntartották, és arra derült fény, hogy a Rainbow csoport fokozta a dömpinget. Ezért a csoportra kivetett vámtétel emelése nem minősül megkülönböztetésnek.
(68)
A Rainbow csoport azt is kérte, hogy a panasz visszavonása a Rainbow csoportra nézve a folyamatban lévő felülvizsgálat megszüntetését is jelentse, mivel a két eljárást ugyanazon beadvány alapján indították, azok ugyanarra a vizsgálati időszakra vonatkoztak, és panaszában a panaszos minden gyakorlati szempontból együtt kezelte a Fang Da csoportot és a Rainbow csoportot.
(69)
Másodsorban azt állította, hogy noha a Fang Da csoport ellen a vizsgálatot az alaprendelet 5. cikke alapján indították, a Fang Da csoporttól származó behozatal vizsgálata és a Rainbow csoporttól származó behozatal időközi felülvizsgálata jogilag és minden gyakorlati szempontból lényegében egy és ugyanaz az eljárás. Végül kijelentette, hogy az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, amely különbséget tesz az eljárások és a vizsgálatok között, valójában azt jelenti, hogy noha az eredeti vizsgálatot követően nullaszázalékos vámtételt róttak ki a Fang Da csoportra, az továbbra is vizsgálat alatt áll. Ezen oknál fogva a Fang Da csoporttól származó behozatalra vonatkozó panasz visszavonásának a Rainbow csoport tekintetében a folyamatban lévő felülvizsgálat megszüntetését kell eredményeznie.
(70)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a panaszos által benyújtott dokumentum mind az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatra vonatkozó kérelmet, mind az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelmet magában foglalja. Elegendő bizonyítékot tartalmazott mindkét eljárás külön-külön történő megindításához. A Bizottság két külön értesítésben adott tájékoztatást az 5. cikk szerinti vizsgálatról és az időközi felülvizsgálatról. Ezért az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálat és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat két különálló eljárás.
(71)
A Rainbow csoport további érveket sorakoztatott fel, amelyekben a panasz visszavonásának lehetséges okait találgatta. Mivel ezek az érvek feltételezéseken alapulnak és irrelevánsak, nincs velük kapcsolatban teendő, és el kell őket utasítani.
(72)
A Rainbow csoport végül azt állította, hogy a Bizottság nyilvánvalóan megsértette azon jogát, hogy tíz nap áll rendelkezésére arra, hogy észrevételeket fűzzön a nyilvánosságra hozott végleges megállapításokhoz, mivel a visszavonásra vonatkozó levél nyilvános változatát az észrevételek benyújtására vonatkozó határidő előtt hét nappal hozták a tudomására.
(73)
Miként a (70) preambulumbekezdés kifejti, az 5. cikk szerinti vizsgálat, amelynek keretében a Rainbow csoport tájékoztató levelet kapott a panasz visszavonásáról, a folyamatban lévő felülvizsgálattól különálló eljárás. A Rainbow csoport az 5. cikk szerinti felülvizsgálatban érdekelt fél volt, és kizárólag emiatt értesítették a panasz visszavonásáról. Ez az értesítés nem volt része a jelenlegi felülvizsgálatban nyilvánosságra hozott végleges megállapításoknak. A Rainbow csoportnak harminc napja volt arra, hogy észrevételeket fűzzön a jelenlegi felülvizsgálatban nyilvánosságra hozott végleges megállapításokhoz. Ezért nem sérül az a joga, hogy elegendő ideje legyen észrevételei megtételére.
(74)
Összefoglalva, a beérkezett észrevételek nem változtattak a fenti következtetéseken,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 492/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése úgy módosul, hogy a következő táblázat helyébe:
Ország
Vállalat
Vámtétel (EUR/kg)
TARIC-kiegészítő kód
„Kínai Népköztársaság
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan ipari terület, Buji város, Shenzhen nagyváros, Guangdong tartomány, Kínai Népköztársaság
0,11
A473”
az alábbi táblázat lép:
Ország
Vállalat
Vámtétel (EUR/kg)
TARIC-kiegészítő kód
„Kínai Népköztársaság
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan ipari terület, Buji város, Sencsen nagyváros, Kuangtung tartomány, Kínai Népköztársaság; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nancsing, Csiangszu tartomány, Kínai Népköztársaság
0,23
A473”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. május 7-én.