NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1255/2011
ze dne 30. listopadu 2011
o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (dále jen „sdělení Komise“)je hlavním cílem integrované námořní politiky Unie rozvíjet a uplatňovat integrované, koordinované, soudržné, transparentní a udržitelné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním, ostrovním a nejvzdálenějším regionům a v rámci námořních odvětví.
(2)
Akční plán připojený ke sdělení Komise stanoví řadu akcí, které Komise navrhuje uskutečnit jakožto první krok při provádění nové integrované námořní politiky Unie.
(3)
Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky dosažené do uvedeného data a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.
(4)
Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky tím, že vyzvala Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011.
(5)
Ve svém usnesení ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU - hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy Evropský parlament výslovně podpořil záměr Komise „vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR, aby bylo možné navázat na předešlé projekty v oblastech, politiky, správy, udržitelnosti a dohledu“.
(6)
Finanční krytí, které je v tomto nařízení pro integrovanou námořní politiku stanoveno, zohledňuje jak současný hospodářský útlum, tak i skutečnost, že se jedná o první operační program specificky zaměřený na provádění integrované námořní politiky.
(7)
Trvalé financování ze strany Unie je nutné k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice (4) a realizovat její zastřešující cíle vymezené ve sdělení Komise a potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady ze dne 16. listopadu 2009.
(8)
Jelikož jiné stávající nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, je nezbytné zavést program na podporu jejího dalšího rozvoje (dále jen „program“).
(9)
Aniž jsou dotčena nadcházející jednání o víceletém finančním rámci na období po roce 2013, bude třeba mít k dispozici dostatečné zdroje na zajištění toho, aby bylo možné rozvíjet a dosáhnout cílů integrované námořní politiky, aniž by byly ohroženy zdroje vyčleněné pro jiné politiky, a současně aby došlo k posílení udržitelného rozvoje námořních regionů Unie, včetně ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Považuje se proto za zásadní, aby byla integrovaná námořní politika zařazena do víceletého finančního rámce na období po roce 2013. Kromě toho by měl být v případě potřeby vypracován návrh na prodloužení platnosti programu i po roce 2013 spolu s návrhem stanovujícím odpovídající finanční krytí.
(10)
Rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(11)
Financování ze strany Unie by mělo být určeno na podporu přípravné práce týkající se akcí zaměřených na prosazování strategických cílů integrované námořní politiky, přičemž je třeba na základě ekosystémového přístupu věnovat náležitou pozornost jejich kumulativnímu dopadu, udržitelnému „modrému“ hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech a podpoře mezinárodního rozměru integrované námořní politiky.
(12)
Mezi strategické cíle integrované námořní politiky patří integrovaná námořní správa na všech úrovních; další rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přizpůsobených zvláštním potřebám různých evropských mořských oblastí; další rozvoj průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky zaměřených na zlepšení součinnosti a koordinace stávajících politik a nástrojů, a to i sdílením údajů a poznatků týkajících se námořních záležitostí:, větší zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy; ochrana a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů; a vymezení hranic pro udržitelnost lidských činností a ochrana mořského a pobřežního prostředí a biologické rozmanitosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (5), jež představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, jakož i v kontextu rámcové směrnice o vodě (6).
(13)
Je důležité, aby byl program provázán s dalšími politikami Unie, jež mohou zahrnovat námořní rozměr, zejména se strukturálními fondy, transevropskou dopravní sítí, společnou rybářskou politikou, politikou v oblasti cestovního ruchu, životního prostředí a změny klimatu, rámcovým programem pro výzkum a rozvoj a s energetickou politikou.
(14)
Za účelem zajištění soudržnosti jednotlivých aspektů programu je třeba stanovit jeho obecné cíle. U každého obecného cíle by měly být vymezeny podrobnější operativní cíle. Rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle na období let 2011 až 2013 je rámcově uvedeno v příloze. Toto rozdělení prostředků umožňuje flexibilně zvýšit/snížit finanční prostředky obecně přidělené pro jednotlivé cíle, aniž by došlo k překročení celkového finančního krytí.
(15)
Financování ze strany Unie by mělo umožňovat podporu rozvoje integrace dohledu nad mořským prostředím v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 a se závěry Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dohledu, a to při zohlednění plánu vytváření společného prostředí pro sdílení informací (CISE) v námořním prostoru EU. Vyčleněné finanční prostředky by se však měly omezovat na rozvoj decentralizovaného systému pro výměnu informací,totiž na opatření včetně softwaru,za účelem zdokonalení rozhraní mezi systémy dohledu. Program by měl zohlednit výsledky dalších projektů týkajících se decentralizovaného systému námořního dohledu.
(16)
Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce Unie, včetně cílů a priorit příslušných politik Unie a unijního acquis a příslušných mezinárodních úmluv.
(17)
Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytuje Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, měl by být s těmito nástroji v souladu a měl by napomáhat podpoře účinnější spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony a zohledňovat priority a pokrok celostátních a místních projektů.
(18)
Akcemi stanovenými v programu by měly být doplněny další akce Unie, aby se zajistilo soudržné provádění právních aktů Unie týkajících se příslušných odvětvových politik a zároveň se zabránilo zdvojování činností.
(19)
Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.
(20)
Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8).
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí víceletého programu, které představuje pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (9).
(22)
Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.
(23)
Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(24)
V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(25)
Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.
(26)
Žádná z akcí stanovených v rámci programu by neměla vyžadovat použití dalšího právního základu.
(27)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat další rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie (dále jen „program“).
Integrovaná námořní politika Unie podporuje prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce koordinovaný a soudržný proces rozhodování s cílem maximalizovat udržitelný rozvoj, hospodářský růst a sociální soudržnost členských států, zejména s ohledem na pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony v Unii, jakož i nejrůznější námořní odvětví.
Program podporuje udržitelné využívání moří a oceánů a rozšiřování vědeckých poznatků.
Článek 2
Obecné cíle
Program má tyto obecné cíle:
a)
podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových nástrojů, konkrétně územního plánování námořních prostor, společného prostředí pro sdílení informací a poznatků v námořní oblasti týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů v Unii a hraničících s Unií, s cílem rozvíjet součinnost a podporovat politiky týkající se moří nebo pobřeží, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti, ochrany životního prostředí, výzkumu, námořní bezpečnosti a energetiky, a přispívat k rozvoji ekologicky šetrných námořních technologií, a to při zohlednění stávajících nástrojů a iniciativ a s jejich využitím;
c)
podporovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a dále vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, jež mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v kontextu směrnice 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí);
d)
podporovat rozvoj a uplatňování strategií pro oblasti jednotlivých moří;
e)
zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky, a to na základě pokračování diskusí na mezinárodních fórech; v tomto ohledu je třeba naléhat na třetí země, aby ratifikovaly a prováděly Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (dále jen „úmluva UNCLOS“);
f)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v námořních odvětvích a pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech v Unii.
Článek 3
Operativní cíle
1. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. a) (integrovaná námořní správa) program:
a)
podporuje akce, které podněcují členské státy a regiony EU k rozvoji, zavedení nebo provádění integrované námořní správy;
b)
podporuje platformy a sítě pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnující zástupce veřejných orgánů, místních a regionálních orgánů, průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
c)
zvyšuje viditelnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a veřejnosti o tomto přístupu.
2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) (meziodvětvové nástroje) program podporuje rozvoj:
a)
společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti Unie, které podporuje meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací o dohledu propojením všech skupin uživatelů v souladu se zásadami o integrovaném dohledu nad mořským prostředím, aby se posílilo bezpečné, zabezpečené a udržitelné využívání námořního prostoru, přičemž se zohlední příslušný vývoj odvětvových politik týkajících se dohledu a případně se přispěje k jejich nezbytnému rozvoji;
b)
územního plánování námořního prostoru a integrovaného řízení pobřežních zón, což jsou dva důležité nástroje pro udržitelný rozvoj námořních a pobřežních oblastí, které přispívají k dosažení cílů řízení založeného na ekosystémovém přístupu a k rozvoji spojení mezi pevninou a mořem a usnadňují spolupráci členských států, například pokud jde o tvorbu experimentálních a jiných opatření kombinujících výrobu energie z obnovitelných zdrojů a chov ryb;
c)
komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která při využití stávajících údajů usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů a zabraňuje zdvojování databází; za tímto účelem je třeba co nejlépe využít stávající programy Unie a členských států, včetně INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. c) (ochrana mořského prostředí) program:
a)
podporuje ochranu a zachování mořského a pobřežního prostředí a zabraňuje a omezuje znečišťování mořského prostředí, včetně odpadků v moři, s cílem postupně ukončit znečišťování;
b)
přispívá ke zdraví, biologické rozmanitosti a odolnosti mořských a pobřežních ekosystémů;
c)
usnadňuje koordinaci mezi členskými státy a dalšími aktéry při provádění ekosystémově založeného přístupu k řízení lidských činností a při uplatňování zásady předběžné opatrnosti;
d)
usnadňuje vývoj metod a standardů;
e)
podporuje akce zaměřené na zmírňování dopadů změny klimatu na mořské, pobřežní a ostrovní prostředí a na přizpůsobení se této změně, se zvláštním důrazem na oblasti, které jsou v tomto ohledu nejzranitelnější;
f)
podporuje rozvoj strategických přístupů k výzkumu za účelem posouzení současného stavu ekosystémů, a poskytuje tak základ pro ekosystémové řízení a plánování na regionální a celostátní úrovni.
4. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. d) (strategie pro mořské oblasti) program:
a)
podporuje rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přičemž zohledňuje vyvážený přístup ve všech mořských oblastech, jakož i specifické rysy mořských a podmořských oblastí, a případně příslušných makroregionálních strategií, zejména těch, v jejichž rámci již probíhá výměna informací a zkušeností mezi jednotlivými zeměmi a již jsou zavedeny operační mezinárodní struktury;
b)
prosazuje a usnadňuje využívání součinnosti mezi vnitrostátní a regionální úrovní a úrovní Unie, sdílení informací, mimo jiné o metodách a standardech, a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně správy této politiky a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony.
5. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) (mezinárodní rozměr) program:
a)
podporuje pokračující úzkou spolupráci s členskými státy týkající se integrovaného přístupu uplatňovaného se třetími zeměmi a s aktéry ve třetích zemích, kteří sdílejí mořskou oblast s členskými státy Unie, jakož i činnost týkající se ratifikace a provádění úmluvy UNCLOS;
b)
podporuje dialog se třetími zeměmi s ohledem na úmluvu UNCLOS a na příslušné platné mezinárodní úmluvy, které jsou na úmluvu UNCLOS založené;
c)
podporuje výměnu osvědčených postupů, které doplňují stávající iniciativy, s ohledem na rozvoj regionálních strategií na subregionální úrovni.
Tento operativní cíl je prováděn v souladu s nástroji spolupráce Unie, přičemž se zohlední cíle vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií.
6. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. f) (růst, zaměstnanost a inovace) program:
a)
podporuje iniciativy zaměřené na růst a zaměstnanost v námořních odvětvích a v pobřežních a ostrovních regionech;
b)
podporuje odbornou přípravu, vzdělávání a pracovní příležitosti v rámci námořních profesí;
c)
podporuje rozvoj ekologických technologií, energie z obnovitelných mořských zdrojů, ekologické námořní dopravy a námořní dopravy na krátké vzdálenosti;
d)
podporuje rozvoj pobřežního, námořního a ostrovního cestovního ruchu.
Článek 4
Způsobilé akce
V rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc na následující typy akcí:
a)
projekty, včetně zkušebních projektů; studie; výzkumné a operační programy spolupráce, včetně programů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace;
b)
sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, a akcí a tvorby a správy internetových stránek a relevantních sociálních sítí a databází;
c)
konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;
d)
sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databází týkajících se regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů, což usnadní přijímání společných jednotných standardů, pokud jde o sběr a zpracovávání údajů;
e)
akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.
Článek 5
Druh finančního zásahu
1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty, u nichž maximální míra spolufinancování jednotlivých akcí ze strany Unie činí 80 %;
b)
smlouvy na veřejné zakázky;
c)
správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.
2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li ve finančním nařízení stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 6
Příjemci
1. Finanční pomoc v rámci programu lze prioritně poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem některého z členských států nebo právem Unie.
2. Příjemci programu mohou být i třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích sdílející mořskou oblast s členskými státy Unie a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo více obecných a operativních cílů uvedených v článcích 2 a 3. Do opatření musí být vždy zapojeni účastníci z Unie.
3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 7
Zásady provádění
1. Akce financované v rámci programu nejsou způsobilé pro získání pomoci z jiných finančních nástrojů Unie. Usiluje se o součinnost a doplňkovost s dalšími nástroji Unie. Akce v rámci programu doplňují provádění příslušných odvětvových politik.
2. Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc v rámci programu a příjemci této pomoci poskytovali souhrnné informace o financování akcí. Finanční pomoc z programu bude poskytována pouze tehdy, pokud nebudou k dispozici jiné možnosti financování z Unie.
3. Činnosti podporované z programu musí odpovídat cílům a politikám Unie do roku 2020 a 2050. Využívat program mohou všechny členské státy, námořní odvětví a pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony a vytváří se skutečná evropská přidaná hodnota. Ve vztahu k financování akcí v jednotlivých oblastech moří je třeba usilovat o odpovídající regionální vyváženost.
4. Akce podporované v rámci programu musí podněcovat a posilovat dialog, spolupráci a koordinaci s členskými státy, regiony EU, zúčastněnými stranami, občany, organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery a mezi nimi a současně zajišťovat naprostou transparentnost.
5. Akce podporované v rámci programu musí usnadňovat využívání součinnosti, sdílení informací a výměnu metod, standardů a osvědčených postupů.
6. Při provádění programu se uplatňují principy řádné správy a transparentnosti rozhodovacích procesů a program se snaží přispět k transparentnosti a řádné správě ve všech souvisejících odvětvových politikách na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 8
Prováděcí postupy
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Pro účely provádění programu v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá Komise roční pracovní programy postupem podle čl. 14 odst. 2.
Článek 9
Rozpočtové zdroje
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 40 000 000 EUR.
2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Unie. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Rámcové rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle uvedené v článku 2 je uvedeno v příloze.
Článek 10
Technická pomoc
1. Až 1 % finančního krytí stanoveného v článku 9 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s jakoukoli přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění způsobilých akcí podle tohoto nařízení a pro dosažení cílů, které jsou v něm stanoveny.
2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.
Článek 11
Sledování
1. Každý příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva.
2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
3. Smlouvy a dohody uzavřené na při provádění tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.
4. Každý příjemce finanční pomoci uchovává veškeré podklady k výdajům na daný projekt po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu tak, aby byly k dispozici Komisi.
5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.
6. Komise ověří, zda jsou akce financované programem prováděny řádně, zda odpovídají opatřením v rámci jiných odvětvových politik a nástrojů a zda jsou v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných programem byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:
a)
uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;
b)
účinných kontrol;
c)
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a
d)
uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.
2. Pro účely odstavce 1 postupuje Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto nařízením nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo podmínkami pro provádění, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.
4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.
6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 13
Podávání zpráv, hodnocení a prodloužení
1. Komise o své práci pravidelně a bez prodlení informuje Evropský parlament a Radu.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
nejpozději 31. prosince 2012 zprávu o pokroku; tato zpráva o pokroku obsahuje hodnocení dopadu programu na další politiky Unie;
b)
nejpozději 31. prosince 2014 zprávu o hodnocení ex post.
3. Komise případně předloží legislativní návrh na prodloužení programu na období po roce 2013 spolu s odpovídajícím finančním krytím.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1255/2011/EU RENDELETE
(2011. november 30.)
az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, 91. cikke (1) bekezdésére, 100. cikke (2) bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére, 175. és 188. cikkére, 192. cikke (1) bekezdésére, 194. cikke (2) bekezdésére és 195. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló, 2007. október 10-i bizottsági közleménnyel (a továbbiakban: bizottsági közlemény) összhangban az Unió integrált tengerpolitikájának (a továbbiakban: integrált tengerpolitika) elsődleges célja az óceánokkal, tengerekkel, part menti régiókkal, szigetekkel és legkülső régiókkal kapcsolatos, valamint a tengeri ágazatokban folytatott integrált, összehangolt, következetes, átlátható és fenntartható döntéshozatal kidolgozása és végrehajtása.
(2)
A bizottsági közleményt kísérő cselekvési terv számos olyan intézkedést határoz meg, amelyeket a Bizottság az Unió számára az új, integrált tengerpolitika végrehajtásának első lépéseként javasol.
(3)
Az Unió integrált tengerpolitikájának eredményeiről szóló, 2009. október 15-i bizottsági helyzetjelentés összefoglalja az integrált tengerpolitikának az említett időpontig elért eredményeit, és kijelöli e politika következő végrehajtási szakaszának irányvonalát.
(4)
Az integrált tengerpolitikáról szóló, 2009. november 16-i következtetéseiben a Tanács kiemelte a tengerpolitika továbbfejlesztése és végrehajtása pénzügyi támogatásának jelentőségét, amikor felkérte a Bizottságot, hogy terjessze elő az integrált tengerpolitikai intézkedéseknek a jelenlegi pénzügyi terv keretein belül történő finanszírozására vonatkozó szükséges javaslatokat annak érdekében, hogy azok 2011-ben hatályba léphessenek.
(5)
Az Európai Parlament az integrált tengerpolitikáról - az elért eredmények értékeléséről és új kihívásokról szóló 2010. október 21-i állásfoglalásában támogatta a „Bizottság azon szándékát, hogy az integrált tengerpolitikát 50 millió EUR-val finanszírozza a következő két évben a politika, a kormányzás, a fenntarthatóság és a felügyelet terén folytatott korábbi projektekben megkezdett tevékenységek továbbvitele érdekében”.
(6)
Az integrált tengerpolitikára vonatkozóan e rendeletben meghatározott pénzügyi keretösszeg figyelembe veszi mind a jelenlegi gazdasági visszaesést, mind pedig azt, hogy ez az első olyan operatív program, amely kifejezetten az integrált tengerpolitika végrehajtásával foglalkozik.
(7)
Folyamatos uniós finanszírozásra van szükség ahhoz, hogy az Unió „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című, 2008. május 20-i európai parlamenti állásfoglalással (4) összhangban képes legyen végrehajtani és továbbfejleszteni az integrált tengerpolitikát, és megvalósíthassa annak a bizottsági közleményben meghatározott, majd a 2009. októberi helyzetjelentésben megerősített és a Tanács 2009. november 16-i következtetései révén jóváhagyott átfogó célkitűzéseit.
(8)
Mivel az olyan meglévő uniós eszközök, mint a Kohéziós Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Halászati Alap, a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram, az előcsatlakozási támogatási eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz nem fedik le az integrált tengerpolitika valamennyi prioritását és célját, létre kell hozni az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató programot (a továbbiakban: a program).
(9)
A 2013 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről folytatandó közelgő tárgyalások sérelme nélkül elégséges forrásnak kell rendelkezésre állnia ahhoz, hogy az integrált tengerpolitika célkitűzései kidolgozhatók és megvalósíthatók legyenek az egyéb szakpolitikákra elkülönített források veszélyeztetése nélkül, fellendítve az Unió tengeri régióinak - köztük a szigeteknek és a legkülső régióknak - a fenntartható fejlődését. Ennek érdekében az integrált tengerpolitikát bele kell foglalni a 2013 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretbe. Emellett adott esetben javaslatot kell kidolgozni a program 2013 utáni meghosszabbítására, egy olyan javaslat kíséretében, amely meghatározza a megfelelő pénzügyi keretösszeget.
(10)
A tengerrel kapcsolatos kérdéseknek az integrált tengerpolitikai intézkedések pénzügyi támogatása révén történő előmozdítása jelentős eredményekhez fog vezetni a gazdasági, szociális és területi kohézió területén.
(11)
Az uniós finanszírozást úgy kell megtervezni, hogy az támogassa az integrált tengerpolitika stratégiai céljait elősegítő intézkedésekre irányuló feltáró munkát, kellő figyelmet fordítva a szóban forgó intézkedések kumulatív hatására - ökoszisztéma-alapú megközelítés alapján -, valamint a fenntartható „kék” gazdasági növekedésre, a foglalkoztatásra, az innovációra és a versenyképességre a part menti régiókban, szigeteken és legkülső régiókban, továbbá az integrált tengerpolitika nemzetközi dimenziójának az előmozdítására.
(12)
Az integrált tengerpolitika stratégiai céljai az alábbiakra terjednek ki: minden szinten megvalósuló integrált tengerpolitikai irányítás; a tengeri medencékre vonatkozó, a különböző európai tengeri medencék egyedi szükségleteihez illeszkedő integrált stratégiák továbbfejlesztése és végrehajtása; a meglévő szakpolitikák és eszközök közötti szinergiák és koordináció javítását célzó integrált szakpolitikai döntéshozatal horizontális eszközeinek a továbbfejlesztése, többek között a tengerekkel kapcsolatos adatok és tudás megosztása révén; az érdekeltek szorosabb bevonása az integrált tengerpolitikai irányítási rendszerekbe; a tengeri és part menti erőforrások védelme és fenntartható használata; és az emberi tevékenységek fenntarthatósági határainak a meghatározása; valamint a tengeri és a part menti környezet és biodiverzitás védelme az integrált tengerpolitika környezetvédelmi pillérét alkotó tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (5), valamint a vízkeretirányelv (6) alapján.
(13)
Fontos, hogy a program összhangban legyen az Unió többi olyan szakpolitikájával, amelyek tengeri dimenzióval is rendelkezhetnek, így elsősorban a strukturális alapokkal, a transzeurópai közlekedési hálózattal, a közös halászati politikával, az idegenforgalommal, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással, a kutatási és fejlesztési keretprogrammal, valamint az energiapolitikával.
(14)
A program különböző vetületei közötti összhang biztosítása érdekében meg kell határozni annak általános célkitűzéseit. Minden egyes általános célkitűzéshez részletesebb operatív célkitűzéseket kell hozzárendelni. A pénzeszközöknek az általános célkitűzések közötti, a 2011 és 2013 közötti időszakra vonatkozó elosztását a melléklet tartalmazza. A pénzeszközök elosztása rugalmasságot biztosít ahhoz, hogy a célkitűzésenként rendelkezésre álló általános pénzügyi keretet az átfogó pénzügyi keretösszeg túllépése nélkül lehessen növelni/csökkenteni.
(15)
Az uniós finanszírozásnak lehetővé kell tennie a tengerfelügyelet-integráció fejlesztésének támogatását a 2010. október 21-i európai parlamenti állásfoglalással és a tengerfelügyelet integrációjáról szóló 2009. november 17-i tanácsi következtetésekkel összhangban, figyelembe véve az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet (CISE) létrehozásáról szóló ütemtervet. Ennek a célzott támogatásnak ezért egy olyan decentralizált információcsere-rendszer kidolgozására - nevezetesen szoftvervonatkozású intézkedésekre - kell korlátozódnia, amely a felügyeleti rendszerek közötti kapcsolat erősítését szolgálja. A programnak figyelembe kell vennie az egyéb projekteknek a decentralizált tengerfelügyeleti rendszerrel kapcsolatos eredményeit is.
(16)
A program harmadik országokban történő végrehajtásának elő kell segítenie a kedvezményezett ország fejlesztési célkitűzéseit, és összhangban kell állnia az Unió egyéb együttműködési eszközeivel, beleértve a kapcsolódó uniós szakpolitikák célkitűzéseit és prioritásait, valamint az uniós vívmányokat és a vonatkozó nemzetközi egyezményeket.
(17)
A programnak ki kell egészítenie az Unió és a tagállamok által országos és annál alacsonyabb szinten az óceánok, tengerek és tengerpartok védelmének és fenntartható használatának ösztönzése érdekében rendelkezésre bocsátott meglévő és jövőbeli pénzügyi eszközöket, illetve összhangban kell állnia azokkal, elősegítve a tagállamok és part menti régióik, szigeteik és legkülső régióik közötti együttműködés hatékonyabbá tételét, a nemzeti és helyi projektek rangsorolásának és előrehaladásának figyelembevételével.
(18)
A programban említett intézkedéseknek ki kell egészíteniük a többi uniós intézkedést a releváns ágazati politikákra vonatkozó uniós jogi aktusok koherens végrehajtásának biztosítása érdekében, elkerülve ugyanakkor az átfedéseket.
(19)
Meg kell továbbá állapítani az intézkedések programozása, a kiadások támogathatósága, az uniós pénzügyi támogatás szintje, a rendelkezésre bocsátás főbb feltételei és a program teljes költségvetése tekintetében irányadó szabályokat.
(20)
A programot az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (7) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet), valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek (8) megfelelően kell végrehajtani.
(21)
Ez a rendelet megállapítja a többéves program pénzügyi keretösszegét, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 37. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapként szolgál (9).
(22)
E rendelet végrehajtásának a Bizottság általi nyomon követése érdekében lehetővé kell tenni a nyomon követéssel, ellenőrzéssel és értékeléssel kapcsolatos kiadások finanszírozását.
(23)
A program végrehajtása céljából meghatározandó éves munkaprogramokat a Bizottságnak a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell elfogadnia.
(24)
Az e rendelet értelmében finanszírozott tevékenységekkel összefüggésben biztosítani kell az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (11), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (12), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) alkalmazása révén.
(25)
Az uniós finanszírozás hatékonyságának biztosítása érdekében az e rendelet alapján támogatott tevékenységeket rendszeresen értékelni kell.
(26)
A program keretében előirányzott tevékenységek egyike esetében sincs szükség kiegészítő jogalapra történő hivatkozásra.
(27)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok egyedül fellépve nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok - a program keretében finanszírozott tevékenységek léptéke és hatása miatt - uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet létrehozza az uniós integrált tengerpolitika továbbfejlesztésének és végrehajtásának ösztönzését célzó intézkedéseket támogató programot (a továbbiakban: a program).
Az Unió integrált tengerpolitikája (a továbbiakban: integrált tengerpolitika) ösztönzi az összehangolt és következetes döntéshozatalt, hogy ezáltal a következetes, tengeri vonatkozású szakpolitikák és a megfelelő nemzetközi együttműködés révén maximalizálni lehessen a tagállamok - különösen az Unió part menti régiói, szigetei és legkülső régiói -, valamint a tengeri ágazatok fenntartható fejlődését, gazdasági növekedését és társadalmi kohézióját.
A program támogatja a tengerek és óceánok fenntartható használatát, valamint a tudományos ismeretek bővítését.
2. cikk
Általános célkitűzések
A program általános célkitűzései a következők:
a)
a tengerrel és a part menti területekkel kapcsolatos ügyekre vonatkozó integrált irányítás kidolgozásának és végrehajtásának előmozdítása;
b)
hozzájárulás az ágazatközi eszközök - nevezetesen a tengeri területrendezés, a közös információmegosztási környezet (CISE), valamint az Unión belüli és az Unióval határos óceánokkal, tengerekkel és part menti régiókkal kapcsolatos tengeri ismeretek fejlesztéséhez szinergiák kialakítása, valamint a tengerrel vagy a part menti területekkel kapcsolatos ágazati politikák támogatása érdekében, különösképpen a gazdasági fejlődés, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kutatás, a tengerbiztonság, az energiapolitika, valamint a környezetbarát tengerhasznosítási technológiák fejlesztése terén, figyelembe véve és felhasználva a meglévő eszközöket és kezdeményezéseket;
c)
a tengeri környezet és különösen annak biológiai sokfélesége védelmének, továbbá a tengeri és a part menti erőforrások fenntartható felhasználásának ösztönzése, valamint a tengeri környezetre hatást gyakorló emberi tevékenységek fenntarthatósági határainak pontosabb meghatározása, különösen a 2008/56/EK irányelv (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) alapján;
d)
a tengeri medencékre vonatkozó stratégiák kidolgozásának és végrehajtásának támogatása;
e)
az integrált tengerpolitika célkitűzéseivel kapcsolatos külső együttműködés és koordináció javítása és erősítése, a kérdésről nemzetközi fórumokon folytatott viták előmozdításán keresztül; e tekintetben a harmadik országokat ösztönözni kell az ENSZ Tengerjogi Egyezményének (ENSZ Tengerjogi Egyezmény) megerősítésére és végrehajtására;
f)
a fenntartható gazdasági növekedés, a foglalkoztatás, az innováció és az új technológiák támogatása a tengeri ágazatokban, valamint az Unió part menti régióiban, szigetein és legkülső régióiban.
3. cikk
Operatív célkitűzések
(1) A 2. cikk a) pontjában (integrált tengerpolitikai irányítás) meghatározott célkitűzés keretei között a program:
a)
előmozdítja azokat az tevékenységeket, amelyek a tagállamokat és az Unió régióit integrált tengerpolitikai irányítás kidolgozására, bevezetésére vagy végrehajtására ösztönzik;
b)
előmozdítja az olyan ágazatközi együttműködési platformokat és hálózatokat, amelyek összefogják az állami, regionális vagy helyi hatóságok, az ipar, a kutatás, a polgárok, a civil társadalmi szervezetek, valamint a szociális partnerek képviselőit;
c)
növeli a tengerrel kapcsolatos ügyekre vonatkozó integrált megközelítés láthatóságát és ismertségét a hatóságok, a magánszektor és a nyilvánosság körében.
(2) A 2. cikk b) pontjában (ágazatközi eszközök) meghatározott célkitűzés keretei között a program előmozdítja:
a)
az Unió tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet fejlesztését, amely az integrált tengerfelügyelet alapelveivel összhangban, valamennyi felhasználói csoportot összekapcsolva ösztönzi a felügyeleti információk ágazatközi és határokon átnyúló cseréjét, és ezáltal megerősíti a tengeri területek biztonságos, védett és fenntartható használatát, figyelembe véve az ágazati politikákban a felügyelet tekintetében bekövetkező változásokat, és adott esetben hozzájárulva ezen politikák szükséges fejlődéséhez;
b)
a tengeri területrendezést és a tengerparti övezetek integrált kezelését, hiszen mindkettő fontos eszköze a tengeri területek és a part menti régiók fenntartható fejlesztésének, és mindkettő hozzájárul az ökoszisztéma-alapú gazdálkodás céljaihoz, valamint a tenger és a szárazföld közötti kapcsolatok fejlesztéséhez, továbbá mindkettő előmozdítja a tagállami együttműködést például olyan kísérleti és egyéb intézkedések kidolgozása tekintetében, amelyek egybefogják a megújuló energiák termelését és a haltenyésztést;
c)
egy olyan átfogó és nyilvánosan elérhető, jó minőségű tengeri adat- és tudásbázis kialakítását, amely elősegíti ezen adatok és a tudás különböző felhasználói csoportok közötti megosztását, újrafelhasználását és terjesztését a meglévő adatok felhasználásával, elkerülve az adatbázisok közti átfedéseket; e célból a lehető legjobban fel kell használni a már meglévő uniós és tagállami programokat, köztük az INSPIRE-t (14) és a GMES-t (15).
(3) A 2. cikk c) pontjában (a tengeri környezet védelme) meghatározott célkitűzés keretei között a program:
a)
támogatja a tengeri és a part menti környezet védelmét és állapotának megőrzését, valamint megelőzi és csökkenti a tengeri környezetbe történő kibocsátásokat - így a tengeri hulladékot is -, ezáltal fokozatosan megszüntetve a szennyezést;
b)
hozzájárul a tengeri és a part menti ökoszisztémák egészségéhez, biológiai sokféleségéhez és ellenálló képességéhez;
c)
elősegíti a tagállamok és egyéb szereplők közötti együttműködést az ökoszisztéma-alapú szemléletnek az emberi tevékenységek irányítására való alkalmazása, valamint az elővigyázatosság elvének az érvényesítése kapcsán;
d)
módszerek és szabványok kidolgozását segíti elő;
e)
előmozdítja az éghajlatváltozás tengeri, part menti környezetre és a szigetek környezetére gyakorolt hatásainak az enyhítésére és az azokhoz való alkalmazkodásra irányuló tevékenységeket, különös hangsúlyt fektetve az e tekintetben leginkább veszélyeztetett területekre;
f)
támogatja, hogy az ökoszisztémák jelenlegi helyzetének felmérése céljából végzett kutatásokra vonatkozóan stratégiai megközelítéseket dolgozzanak ki, alapot biztosítva ezáltal a regionális és nemzeti szintű, ökoszisztéma-alapú gazdálkodáshoz és tervezéshez.
(4) A 2. cikk d) pontjában (tengeri medencékre vonatkozó stratégiák) meghatározott célkitűzés keretei között a program:
a)
támogatja a tengeri medencékre vonatkozó integrált stratégiák kidolgozását és végrehajtását, valamennyi tengeri medence esetében kiegyensúlyozott megközelítést követve, valamint figyelembe véve a tengeri medencék és almedencék, illetve adott esetben a releváns makroregionális stratégiák sajátosságait, különös tekintettel azokra, amelyek keretében a különböző országok közötti információ- és tapasztalatcsere már megvalósult és amelyek működőképes multinacionális struktúrákkal rendelkeznek;
b)
ösztönzi és elősegíti a nemzeti, a regionális és az uniós szint közötti szinergiák kihasználását, az információmegosztást - ideértve a módszerekkel és szabványokkal kapcsolatos információcserét is -, valamint a tengerpolitikával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét, többek között a tengerpolitika irányításával, valamint a regionális tengerekre és a part menti régiókra hatást gyakorló ágazati politikákkal kapcsolatban is.
(5) A 2. cikk e) pontjában (nemzetközi dimenzió) meghatározott célkitűzés keretei között a program:
a)
ösztönzi azt, hogy - a tagállamokkal szoros együttműködésben - folytassák az Unió tagállamaival közös tengeri medencén osztozó harmadik országokkal és az ilyen harmadik országbeli érdekeltekkel kialakítandó integrált megközelítés kidolgozását, amely kiterjed az ENSZ Tengerjogi Egyezmény megerősítésére és végrehajtására is;
b)
ösztönzi a harmadik országokkal folytatott párbeszédet, figyelembe véve az ENSZ Tengerjogi Egyezményt és az azon alapuló, fennálló, vonatkozó nemzetközi egyezményeket;
c)
ösztönzi a meglévő kezdeményezéseket kiegészítő bevált gyakorlatok cseréjét, figyelembe véve a regionális stratégiák fejlődését szubregionális szinten.
Ezt az operatív célkitűzést az Unió együttműködési eszközeivel összhangban kell megvalósítani, figyelembe véve a nemzeti és regionális fejlesztési stratégiák célkitűzéseit.
(6) A 2. cikk f) pontjában (növekedés, foglalkoztatás és innováció) meghatározott célkitűzés keretei között a program:
a)
előmozdítja a növekedésre és a foglalkoztatásra irányuló kezdeményezéseket a tengeri ágazatokban, valamint a part menti régiókban és a szigeteken;
b)
ösztönzi a tengerészeti szakmákkal kapcsolatos képzést, oktatást és karrierlehetőségeket;
c)
előmozdítja a zöld technológiák, a megújuló tengeri energiaforrások, a környezetkímélő hajózás és a rövid távú tengeri fuvarozás fejlesztését;
d)
ösztönzi a part menti, a tengeri és a szigeti turizmus fejlesztését.
4. cikk
Támogatható tevékenységek
A program a 2. és 3. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban pénzügyi támogatást nyújthat az alábbi tevékenységtípusokhoz:
a)
projektek, beleértve a próbaprojekteket is; tanulmányok; kutatási és operatív együttműködési programok, többek között oktatási, szakképzési és átképzési programok;
b)
a nyilvánosság tájékoztatása és a bevált gyakorlatok megosztása, figyelemfelkeltő tevékenységek és az ezekhez kapcsolódó kommunikációs és terjesztési tevékenységek, ideértve a népszerűsítő kampányokat és rendezvényeket, valamint webhelyek és idevágó közösségi hálózatok és adatbázisok létrehozását és fenntartását;
c)
konferenciák, szemináriumok, műhelytalálkozók és fórumok az érdekeltek számára;
d)
az Unió által finanszírozott regionális projektekkel kapcsolatos jelentős mennyiségű adat, bevált gyakorlatok és adatbázisok összevonása, ellenőrzése és megjelenítése, az ezekhez való nyilvános hozzáférés biztosítása, adott esetben az e célra létrehozott titkárság révén, megkönnyítve ezzel az adatgyűjtés és -feldolgozás egységes normáinak elfogadását;
e)
horizontális eszközökkel kapcsolatos tevékenységek, ideértve a kísérleti projekteket is.
5. cikk
A pénzügyi beavatkozás típusa
(1) Az uniós pénzügyi hozzájárulás a következő jogi formákban valósulhat meg:
a)
támogatások, amelyek esetében a tevékenységenkénti uniós társfinanszírozás legmagasabb mértéke 80 %;
b)
közbeszerzési szerződések;
c)
a Közös Kutatóközponttal létrejött igazgatási megállapodás.
(2) A program keretében tevékenységekhez nyújtott támogatás és működési támogatás is odaítélhető. Hacsak a költségvetési rendelet másképpen nem rendelkezik, a támogatások vagy közbeszerzési szerződések kedvezményezettjeit pályázati vagy ajánlattételi felhívás útján kell kiválasztani.
6. cikk
Kedvezményezettek
(1) A program keretében pénzügyi támogatás nyújtható elsődlegesen bármely természetes vagy az akár uniós jog, akár bármely tagállam köz- vagy magánjogának hatálya alá tartozó jogi személy részére.
(2) A program kedvezményezettjei lehetnek az uniós tagállamokkal közös tengeri medencén osztozó harmadik országok, ilyen harmadik országbeli érdekeltek, valamint a 2. és 3. cikkben meghatározott egy vagy több általános vagy operatív célkitűzés megvalósítására törekvő nemzetközi szervezetek vagy szervek is. Az intézkedéseknek mindig uniós résztvevőket is érinteniük kell.
(3) Az eljárásokban való részvételi jogosultság feltételeit a vonatkozó pályázati vagy ajánlattételi felhívásokban kell meghatározni.
7. cikk
Végrehajtási elvek
(1) A program keretében finanszírozott tevékenységek nem támogathatók más uniós pénzügyi eszközökből. Törekedni kell az Unió más eszközeivel való szinergiák és a kiegészítő jelleg megvalósítására. A program keretében végzett tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a releváns ágazati politikák végrehajtásához.
(2) A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e program keretében nyújtott pénzügyi támogatást igénylők és az ilyen támogatás kedvezményezettjei átfogó tájékoztatást nyújtsanak a Bizottságnak a szóban forgó tevékenységek finanszírozásáról. A program csak abban az esetben nyújt pénzügyi támogatást, ha egyéb uniós finanszírozás nem áll rendelkezésre.
(3) A program keretében támogatott tevékenységek összhangban állnak az Unió 2020-as és 2050-es célkitűzéseivel és politikáival. Az összes tagállam, tengeri ágazat, part menti régió, sziget és legkülső régió kedvezményezettje lehet a programnak, és annak valódi európai értéktöbbletet kell létrehoznia. A különböző tengeri medencékben végrehajtott tevékenységek finanszírozása tekintetében megfelelő regionális egyensúly biztosítására kell törekedni.
(4) A program keretében támogatott tevékenységeknek élénkíteniük kell és meg kell erősíteniük a tagállamokkal, az Unió régióival, az érdekeltekkel, a polgárokkal, a civil társadalmi szervezetekkel és a szociális partnerekkel folytatott, valamint a közöttük folyó párbeszédet, együttműködést és koordinációt, a teljes átláthatóság biztosítása mellett.
(5) A program keretében támogatott tevékenységeknek elő kell segíteniük a szinergiák hasznosítását, az információmegosztást, valamint a módszerek, szabványok és bevált gyakorlatok cseréjét.
(6) A program végrehajtására a felelősségteljes kormányzás és a döntéshozatali eljárás átláthatóságának elvei alkalmazandók, és a program törekszik az átláthatóság és a felelősségteljes kormányzás előmozdítására az összes kapcsolódó szakpolitika területén, uniós, nemzeti és regionális szinten.
8. cikk
Végrehajtás
(1) A Bizottság a programot a költségvetési rendelet előírásaival összhangban hajtja végre.
(2) A program végrehajtásához a Bizottság a 2. és 3. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban éves munkaprogramokat fogad el a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.
9. cikk
Költségvetési források
(1) A program végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keret összege a 2011. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra 40 000 000 EUR.
(2) A programhoz hozzárendelt költségvetési forrásokat az Unió általános költségvetésének éves előirányzatai között kell feltüntetni. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.
(3) A pénzeszközöknek a 2. cikkben meghatározott általános célkitűzések közötti megoszlását a melléklet tartalmazza.
10. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1) A 9. cikkben meghatározott pénzügyi keretösszeg legfeljebb 1 %-a fedezheti az e rendelet alapján támogatható tevékenységek hatékony és eredményes végrehajtásához és az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő intézkedésekhez, nyomon követéshez, ellenőrzéshez, könyvvizsgálathoz és értékeléshez kapcsolódó szükséges kiadásokat is.
(2) Az (1) bekezdésben említett tevékenységek magukban foglalhatják különösen a tanulmányokat, a szakértői értekezleteket, az informatikai eszközökre, rendszerekre és hálózatokra, valamint minden egyéb, a Bizottság által az e rendelet végrehajtása céljából igényelt műszaki, tudományos és adminisztratív segítségnyújtásra és szakértelemre fordított kiadást.
11. cikk
Nyomon követés
(1) A pénzügyi támogatás egyes kedvezményezettjei technikai és pénzügyi jelentéseket küldenek a program keretében finanszírozott munka előrehaladásáról a Bizottságnak. Az egyes projektek befejezésétől számított három hónapon belül végleges jelentést kell küldeni.
(2) A Számvevőszék által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében az illetékes nemzeti ellenőrző szervekkel vagy szervezeti egységekkel történő kapcsolattartás mellett végzett ellenőrzések, vagy az EUMSZ 322. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint végzett felülvizsgálatok sérelme nélkül a Bizottság tisztségviselői vagy egyéb alkalmazottai helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek a program által finanszírozott projektek és egyéb intézkedések tekintetében, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzéseket is, különösen az e rendelet 2., 3. és 4. cikkében meghatározott célkitűzések és jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzése érdekében.
(3) Az e rendelet végrehajtásából eredően kötött szerződéseknek és megállapodásoknak kifejezetten rendelkezniük kell a Bizottság vagy az általa felhatalmazott bármely képviselő általi felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett - szükség esetén helyszíni - ellenőrzésekről.
(4) A pénzügyi támogatás kedvezményezettjei egy adott projekttel kapcsolatos utolsó kifizetés időpontját követő öt éven keresztül kötelesek megőrizni és a Bizottság számára hozzáférhetővé tenni az adott projekttel kapcsolatos kiadásokat igazoló dokumentumokat.
(5) Az (1) és a (2) bekezdésben említett jelentések és szúrópróbaszerű ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság szükség szerint módosítja az eredetileg jóváhagyott pénzügyi támogatás mértékét vagy nyújtásának feltételeit, illetve a kifizetések ütemét.
(6) A Bizottság ellenőrzi, hogy a program keretében finanszírozott tevékenységeket megfelelő módon hajtják-e végre, azok összhangban állnak-e a más ágazati politikák és eszközök keretében meghozott intézkedésekkel, valamint megfelelnek-e e rendeletnek és a költségvetési rendeletnek.
12. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság biztosítja, hogy az e program keretében finanszírozott tevékenységek végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek az alábbiak révén:
a)
megelőző intézkedések alkalmazása a csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek ellen;
b)
hatékony ellenőrzések;
c)
a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése; és
d)
szabálytalanság észlelése esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazása.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/1999/EK rendelettel összhangban jár el.
(3) A Bizottság csökkenti, felfüggeszti vagy visszafizetteti egy adott tevékenységre nyújtott pénzügyi támogatás összegét, amennyiben szabálytalanságokat tár fel - beleértve az e rendeletnek vagy a pénzügyi támogatást odaítélő egyedi határozatnak, szerződésnek vagy megállapodásnak való meg nem felelést is -, vagy ha tudomást szerez arról, hogy a Bizottság jóváhagyásának kérése nélkül a tevékenységen olyan módon változtattak, amely összeegyeztethetetlen annak jellegével vagy végrehajtásának feltételeivel.
(4) A határidők be nem tartása esetén, vagy amennyiben a tevékenység végrehajtásában elért előrehaladás nem arányos az odaítélt pénzügyi támogatással, a Bizottság felszólítja a kedvezményezettet, hogy adott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Ha a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a Bizottság megvonhatja a pénzügyi támogatás hátralévő részét, és követelheti a kifizetett összegek visszafizetését.
(5) A jogosulatlan kifizetéseket vissza kell fizetni a Bizottságnak. A költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerint kamatot kell fizetni minden olyan összeg után, amelyet nem fizettek vissza kellő időben.
(6) E cikk alkalmazásában „szabálytalanság” az uniós jogszabályok valamely rendelkezésének olyan megsértése, vagy valamely gazdasági szereplő tevőleges magatartásából vagy mulasztásából eredő olyan szerződésszegés, amely az Unió általános költségvetésének vagy az Unió által kezelt költségvetéseknek indokolatlan kiadási tétel szerepeltetésével kárt okoz vagy okozna.
13. cikk
Jelentés, értékelés és a program meghosszabbítása
(1) A Bizottság munkájáról rendszeresen és haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(2) A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:
a)
legkésőbb 2012. december 31-ig benyújtja az elért eredményekről szóló jelentést; az elért eredményekről szóló jelentés a program által a többi uniós politikára gyakorolt hatás értékelését is tartalmazza;
b)
legkésőbb 2014. december 31-ig benyújtja az utólagos értékelő jelentést.
(3) A Bizottság adott esetben benyújt egy, a program 2013 utáni időszakra történő meghosszabbítására irányuló jogalkotási javaslatot, amely tartalmazza a megfelelő pénzügyi keretösszeget is.
14. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
15. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. november 30-án.