ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2011
o státní podpoře C 40/2009 a C 43/2008 při restrukturalizaci WestLB AG
(oznámeno pod číslem C(2011) 9395)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/245/EU)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec (1) této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek (2),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci C 43/2008 (3) (dále jen „rozhodnutí z května 2009“) Komise s výhradami schválila záruku na pokrytí rizik z portfolia strukturovaných cenných papírů (dále jen „portfolio Phoenix“) v objemu 5 mld. EUR ve prospěch zemské banky Severního Porýní-Vestfálska WestLB AG (4) (dále jen „WestLB“), a to na základě plánu restrukturalizace předloženého dne 30. dubna 2009 (dále jen „plán restrukturalizace z dubna 2009“).
(2)
Dne 23. září 2009 oznámilo Německo Komisi dodatečnou podporu pro WestLB v podobě dočasné záruky na pokrytí rizik pro vybrané tranše portfolia Phoenix ve výši 6,4 mld. EUR a zavázalo se oznámit revidovaný restrukturalizační plán.
(3)
Rozhodnutím ze dne 7. října 2009 ve věci N 531/2009 (5) Komise rozhodla, že je dočasná záruka na pokrytí rizik slučitelná s vnitřním trhem jakožto podpora na záchranu.
(4)
Dne 10. prosince 2009 Německo oznámilo opatření na záchranu WestLB v podobě převodu aktiv na nově založenou agenturu Erste Abwicklungsanstalt (dále jen „EAA“). Toto opatření je v dalším textu označováno jako „první převod aktiv“. Současně Německo předložilo upravený plán restrukturalizace WestLB (dále jen „plán restrukturalizace z prosince 2009“). První převod aktiv nahradil opatření oznámené dne 23. září 2009, a rozhodnutí ze dne 7. října 2009 se tak stalo bezpředmětným.
(5)
Rozhodnutím ze dne 22. prosince 2009 ve věci C 40/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí z prosince 2009“) Komise z důvodů finanční stability dočasně schválila první převod aktiv na dobu šesti měsíců. Týmž rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), neboť měla pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření s vnitřním trhem.
(6)
V prosinci 2009 Komise pověřila Société Générale, Bangert Research a profesora Wima Schoutense, aby zpracovali znalecké ocenění znehodnocených aktiv, které WestLB převedla na EAA.
(7)
Dne 1. února 2010 předložilo Německo připomínky k odůvodnění v rozhodnutí z prosince 2009.
(8)
Rozhodnutím ze dne 22. června 2010 ve věci N 249/2010 (7) (dále jen „rozhodnutí z června 2010“) Komise prodloužila dočasné schválení prvního převodu aktiv z důvodu finanční stability až do doby, kdy bude přijato konečné rozhodnutí o prvním převodu aktiv a o plánu restrukturalizace z prosince 2009.
(9)
Dne 29. října 2010 Komise předložila Německu podrobnou zprávu o ocenění aktiv, jež byla předmětem prvního převodu.
(10)
Dne 5. listopadu 2010 Komise vydala rozhodnutí o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení, pokud jde o první převod aktiv ve věci C 40/2009 (8) (dále jen „rozhodnutí z listopadu 2010“). V tomto rozhodnutí Komise vyjádřila další pochybnosti o slučitelnosti prvního převodu aktiv s vnitřním trhem.
(11)
V listopadu 2010 německé orgány předložily své připomínky, které byly doplněny dne 21. prosince 2010. Připomínky od zúčastněných stran Komise neobdržela.
(12)
Dne 21. prosince 2010 Komise rozhodla odložit datum, ke kterému Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (dále jen „WestImmo“) měla přestat uzavírat nové obchody (10).
(13)
Dne 15. února 2001 Německo předložilo upravený plán restrukturalizace WestLB (dále jen „plán restrukturalizace z února 2011“).
(14)
Dne 15. dubna 2011 Německo předložilo Komisi zprávu o pokroku, kterou zpracoval správce převodu jmenovaný po rozhodnutí z května 2009, a nový restrukturalizační plán WestLB (dále jen „nový restrukturalizační plán“).
(15)
Dne 23. června 2011 dosáhli Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (Spolková agentura pro stabilizaci finančního trhu, dále jen „FMSA“), všichni akcionáři WestLB a EAA dohody o všech podstatných podrobnostech likvidace WestLB a sdílení nákladů mezi akcionáři (tato dohoda je dále označována jako „rámcová dohoda“) (11).
(16)
Dne 30. června 2011 Německo Komisi předložilo konečnou verzi nového restrukturalizačního plánu, který vychází z rámcové dohody (dále jen „plán restrukturalizace z června 2011“).
(17)
Dne 28. října 2011 Německo požádalo Komisi o odklad termínu, k němuž byla WestLB povinna zastavit uzavírání nových obchodů, do 29. února 2012 (splnění této povinnosti ukládá WestLB rozhodnutí z května 2009 k 1. lednu 2012). Tato žádost byla podána jako ochranné opatření pro případ, že by rozhodnutí z května 2009 nebylo do 1. ledna 2012 nahrazeno novým rozhodnutím.
(18)
Dne 28. října 2011 Německo předložilo podrobné informace o dalším opatření státní podpory pro WestLB v podobě druhého převodu aktiv na EAA (toto opatření je dále označováno jako „doplnění“).
(19)
Dne 21. listopadu 2011 Německo předložilo aktualizované údaje o plánu restrukturalizace z června 2011.
(20)
Dne 1. prosince 2011 Německo předložilo údaje o výši dočasného krátkodobého posílení likvidity, které může být WestLB poskytnuto až do 30. června 2012.
(21)
Dne 8. prosince 2011 předložilo Německo Komisi konečný seznam závazků.
(22)
Dne 13. prosince 2011 Německo potvrdilo záměr, podle nějž má být subjekt s názvem Verbundbank, který bude vyčleněn z WestLB v rámci její restrukturalizace, převzat hesensko-durynskou zemskou bankou Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (dále jen „Helaba“).
II. SKUTKOVÝ STAV
1. PŘÍJEMCE PODPORY
(23)
Příjemcem podpory je WestLB, zemská banka Severního Porýní-Vestfálska se sídlem v Düsseldorfu. Jejími akcionáři jsou spořitelní sdružení Sparkassenverband Westfalen-Lippe (dále jen „SVWL“), spořitelní sdružení Rheinische Sparkassen- und Giroverband (dále jen „RSGV“; SVWL a RSGV jsou dále společně označovány jako „spořitelní sdružení“), spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a obě regionální sdružení Landschaftsverband Rheinland a Landschaftsverband Westfalen-Lippe. Vkladem tichého společníka se na WestLB AG podílí Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (Zvláštní fond pro stabilizaci finančního trhu, dále jen „SoFFin“), který je řízen FMSA.
(24)
Hlavní finanční údaje WestLB jsou shrnuty v následující tabulce:
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje o společnosti WestLB
31.12.2008
31.12.2009
31.12.2010
30.6.2011
Údaje z rozvahy (v mld. EUR)
Bilanční suma
288,1
242,3
191,5
160,4
Vlastní kapitál
3,8
3,7
4,1
4,2
Požadované kvóty vlastního kapitálu banky (SolvV; Solvabilitätsverordnung - nařízení o kapitálové přiměřenosti)
Kmenový kapitál tier 1 v mld. EUR
5,7
5,3
5,5
4,9
Vlastní zdroje v mld. EUR
8,9
7,6
7,7
7,3
Rizikově vážená aktiva v mld. EUR
88,5
83,0
48,6
45,4
Podíl kmenového kapitálu tier 1 v %
6,4
6,4
11,4
10,7
Celkový podíl v %
10,1
9,1
15,9
16,0
Zaměstnanci
Počet zaměstnanců
5 957
5 214
4 712
4 622
Zaměstnanci na plný pracovní úvazek
5 663
4 971
4 473
4 376
(25)
WestLB, jež plní funkce ústřední banky spořitelen, funguje ve vztahu ke spořitelnám v Severním Porýní-Vestfálsku a Braniborsku, jež působí v regionálním měřítku, jako spojka s finančními trhy. Německým a zahraničním klientům, k nimž patří podniky, institucionální klienti i klientela z veřejného sektoru, nabízí širokou škálu produktů a služeb včetně úvěrů, individuálního strukturovaného financování, činností na kapitálovém trhu, správy majetku a provádění platebního styku.
(26)
Těžiště podnikatelské činnosti WestLB se v průběhu let změnilo. WestLB, jež byla původně omezena na funkce spořitelní žirocentrály, se postupem času přetvořila v investiční banku. Od roku 2001, kdy byly činnosti, jež WestLB prováděla ve veřejném zájmu, odděleny od činností, jež byly předmětem hospodářské soutěže, prošla tato banka již restrukturalizací (12).
(27)
Ke značným ztrátám a stoupajícím nárokům na kapitál vedly v nedávné minulosti rozsáhlé investice do strukturovaných cenných papírů, jež byly zčásti vypořádávány prostřednictvím účelových společností, které nebyly do roku 2007 zahrnovány do konsolidace. K tomuto vývoji došlo navzdory zmírnění účetních standardů v reakci na finanční krizi. Německo a akcionáři WestLB proto v roce 2008 poskytli bance záruku na pokrytí rizik z portfolia Phoenix (13) a v listopadu 2009 se dohodli na zřízení likvidační agentury EAA, na niž byla převedena aktiva v nominální hodnotě zhruba 77,5 mld. EUR a kapitál ve výši zhruba 3 mld. EUR.
2. OPATŘENÍ PODPORY
a. PRVNÍ SOUBOR OPATŘENÍ - ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK Z PORTFOLIA PHOENIX
(28)
V roce 2008 převedla WestLB na Phoenix Light, účelovou společnost s ručením omezeným založenou podle irského práva, portfolio strukturovaných cenných papírů, čímž ze své rozvahy vyčlenila cenné papíry (14) v celkové nominální hodnotě přibližně 23 mld. EUR. Uvedená účelová společnost byla zajištěna zárukami akcionářů WestLB, které byly sjednány dne 8. února 2008 ke krytí případného selhání do výše 5 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix“). Tyto záruky byly schváleny rozhodnutím z května 2009 (15). Záruku na pokrytí rizik tvořily dvě samostatné záruky:
-
záruka za pohledávky vůči Phoenix Light do výše 2 mld. EUR, za které všichni akcionáři společnosti WestLB odpovídají v poměru podle svých podílů,
-
a podřízená záruka, kterou vydalo pouze Severní Porýní-Vestfálsko a která pokrývá další pohledávky vůči Phoenix Light do výše 3 mld. EUR.
b. DRUHÝ SOUBOR OPATŘENÍ - PRVNÍ PŘEVOD AKTIV NA EAA
(29)
Dne 24. listopadu 2009 se Německo a akcionáři společnosti WestLB dohodli na podrobnostech zřízení likvidační agentury s názvem Erste Abwicklungsanstalt podle německého zákona o Fondu pro stabilizaci finančního trhu (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, dále jen „FMStFG“). Cílem tohoto kroku bylo vyčlenit portfolio s rizikovými pozicemi a nestrategickými obchodními činnostmi. Dne 11. prosince 2009 se akcionáři společnosti WestLB setkali a formálně schválili potřebná smluvní ujednání.
(30)
První opatření v podobě převodu aktiv (16) zahrnovalo kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR, další záruky akcionářů společnosti WestLB a převod aktiv, který měl probíhat převážně formou odštěpení. Dále nebyla záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix v hodnotě 5 mld. EUR ukončena, nýbrž převedena na EAA. Pokud by k převodu této záruky nedošlo, potřebovala by EAA další kapitál v objemu 5 mld. EUR, aby mohla portfolio Phoenix převzít.
i) Kapitálová injekce fondu SoFFin do WestLB
(31)
Předtím, než byla zřízena EAA, musel SoFFin vložit do WestLB kapitál ve výši 3 mld. EUR (dále jen „kapitálová injekce“). Tato kapitálová injekce byla provedena ve třech tranších: dne 23. prosince 2009 (672 mil. EUR), 4. ledna 2010 (1,5 mld. EUR) a 30. dubna 2010 (828 mil. EUR). Tento kapitál byl poskytnut formou nevypověditelného vkladu tichého společníka, jejž lze po 1. červenci 2010 přeměnit na kmenové akcie. V souladu s dohodou nesmí SoFFin držet ve společnosti většinu podílů.
(32)
Smluvní podmínky vkladu tichého společníka stanovují odměnu ve výši 10 % ročně v případě, že WestLB vykáže dostatečný zisk na konci roku podle HGB (17). Bude-li banka hospodařit se ztrátou, nebude vyplacena žádná odměna a tichý společník se bude stejně jako ostatní (pari passu) podílet na ztrátách. Od zmíněného vkladu tichého společníka hospodařila WestLB podle HGB buď se ztrátou (v roce 2009) nebo nevykázala žádný zisk (v roce 2010). V důsledku toho žádná odměna doposud vyplacena nebyla a tichý společník se podílel na ztrátách přibližně 1 milionem EUR.
ii) Záruky ze strany akcionářů
(33)
Zřízení EAA doprovází záruka akcionářů WestLB k pokrytí dalších ztrát vzniklých z převedených aktiv. Podle FMStFG musí totiž všechny ztráty EAA, které přesahují převedený kapitál, uhradit akcionáři WestLB a FMSA.
(34)
Za tímto účelem poskytli akcionáři WestLB výslovnou záruku v celkové výši 1 mld. EUR, o kterou se dělí Severní Porýní-Vestfálsko (482 mil. EUR), sdružení spořitelen (501 mil. EUR) a obě regionální sdružení (17 mil. EUR). V souvislosti s případně nutnou úhradou dalších ztrát se dále akcionáři WestLB dohodli, že povinnost spořitelních sdružení RSGV a WLSGV uhradit další ztráty bude omezena na 4 mld. EUR. Vzhledem k záruce ve výši 501 milionů EUR, kterou tato spořitelní sdružení poskytla, je tedy účast RSGV a WLSGV na úhradě ztrát omezena na nejvýše 4,5 mld. EUR. Pro účely obstarání těchto 4 mld. EUR je RSGV a WLSGV umožněno vytvářet po dobu 25 let na tento závazek přiměřené rezervy. Případné ztráty, které budou překračovat vlastní kapitál EAA i dané záruky, budou hradit FMSA a Severní Porýní-Vestfálsko (18).
iii) První převod aktiv
(35)
Převod toxických a nestrategických aktiv (a závazků) se uskutečnil ve dvou krocích. V prvním kroku byly cenné papíry (zejména mezaninové dluhopisy a další strukturované cenné papíry) v celkové účetní hodnotě přibližně 6,2 mld. EUR a závazky v účetní hodnotě přibližně 5,5 mld. EUR převedeny (19) na EAA formou odštěpení, jež bylo dne 23. prosince 2009 zapsáno do obchodního rejstříku. Ve druhém kroku byl zbytek odděleného portfolia ke dni 30. dubna 2010 na EAA odštěpen nebo synteticky převeden (20).
(36)
Transakce byla strukturována tak, aby WestLB profitovala ze zpětných účinků převodu. Účetní hodnota cenných papírů převedených dne 23. prosince 2009 byla stanovena k hospodářskému rozhodnému dni odštěpení (31. prosince 2008 /1. ledna 2009), zatímco účetní hodnota zbývající části portfolia převedené dne 30. dubna 2010 byla stanovena k hospodářskému rozhodnému dni odštěpení (31. prosince 2009 / 1. ledna 2010).
(37)
Portfolio obsahuje aktiva v nominální hodnotě 77 mld. EUR (účetní hodnota k 31. prosinci 2009 činila 68,117 mld. (21)), jež představují pestrou škálu úvěrových nástrojů, standardních dluhopisů s fixním výnosem (22), strukturovaných cenných papírů a derivátů. Portfolio dále obsahuje závazky, jež jsou předmětem mezitím zrušeného subsidiárního ručení zřizovatelů WestLB jakožto subjektu veřejného práva za její závazky vůči věřitelům („závazky zaručené zřizovatelem banky“) ve výši 22,1 mld. EUR (účetní hodnota v souladu se smlouvou o rozdělení („Spaltungsvertrag“)). Na EAA byly převedeny tři hlavní druhy aktiv:
-
portfolio strukturovaných cenných papírů, které obsahuje portfolio „Phoenix“ (22,9 mld. EUR), portfolio tranší „European Super Senior“ (2,8 mld. EUR) a další cenné papíry zajištěné aktivy („asset-backed securities“, dále jen „ABS“) (3,4 mld. EUR);
-
portfolio cenných papírů, k němuž patří dluhopisy v hodnotě 17,7 mld. EUR, z nichž některé jsou zajištěny swapy úvěrového selhání (CDS) na negativní bázi (tzv. „negative basis trades“ (23));
-
úvěrové portfolio, do nějž patří úvěry a (podrozvahové) úvěrové přísliby v celkové nominální hodnotě zhruba 30,6 mld. EUR, u nichž se jedná o pozice zbývající z různých aktivit a poboček WestLB.
Dále byla tato aktiva částečně předmětem derivátových obchodů (tj. s cenným papírem či úvěrem je spojen úrokový a/nebo měnový swap); některé čisté pozice CDS byly převedeny, a tvoří tak podíl derivátů na tomto portfoliu.
(38)
Zatímco některá aktiva, jejich emitenti, protistrany nebo dílčí trhy bylo možno hodnotit jako znehodnocené, resp. narušené, významné části aktiv se toto hodnocení netýká. Německo klasifikovalo 4,2 mld. EUR (přibližně 6 % všech aktiv) jako „likvidní“, což znamená, že tato aktiva nadále patří k fungujícím trhům (24).
(39)
V okamžiku založení EAA sestával kapitál této agentury z čistých aktiv v celkové výši 3,267 mld. EUR. Tato aktiva tvořil kapitál ve výši 3 ml. EUR a interní závazek plynoucí z úvěrových dluhopisů v portfoliu tranší European Super Senior, jenž činil 267 mil. EUR.
(40)
Pokud jde o správu aktiv, uzavřela EAA s WestLB tříletou smlouvu o poskytování služeb. Podle této smlouvy WestLB poskytuje EAA služby správy portfolia, jejichž hlavním cílem je celé portfolio postupně zlikvidovat a minimalizovat rizika. Zpočátku působila WestLB jako jediná protistrana EAA pro účely refinancování a derivátů.
iv) Ocenění aktiv
(41)
Německo ocenilo obě části vyčleněného portfolia, první část k rozhodnému dni 30. září 2009, druhou část pak k 31. březnu 2010 (přehled je uveden v tabulce č. 2). Podle údajů Německa dosahovala skutečná ekonomická hodnota celkových aktiv 62,727 mld. EUR, tedy o 5,389 mld. EUR méně, než kolik činí jejich účetní hodnota (25). Tento výpočet potvrdila jak společnost Blackrock (26), tak Deutsche Bundesbank (27) jako dostatečně konzervativní. Pro účely ocenění poskytnuté státní podpory odečetlo Německo ze schodku skutečné ekonomické hodnoty (5,389 mld. EUR) počáteční kapitálové vybavení EAA (28) (3,267 mld. EUR, tedy rozdíl mezi účetní hodnotou aktiv a závazků). Výsledný čistý rozdíl mezi převodní a skutečnou ekonomickou hodnotou dosáhl 2,123 mld. EUR.
(42)
Stejně jako Německo se i Komise při výpočtu výše poskytnuté státní podpory zaměřila na čistý rozdíl mezi převodní a skutečnou ekonomickou hodnotou převedených aktiv a závazků (dále jen „převodní delta“).
(43)
Komise přezkoumala ocenění, jež Německo provedlo, za pomoci externích znalců, jmenovitě Société Générale, Bangert Research a profesora Wima Schoutense. Výsledek tohoto přezkumu, který je podrobně popsán rozhodnutí z listopadu 2010 (29), vedl k závěru, že při uplatnění obezřetného náhledu je ukazatel převodní delta o 1,606 mld. EUR vyšší, než uvádí Německo (5,389 mld. EUR). Jinými slovy je skutečná ekonomická hodnota o 6,949 mld. EUR nižší než hodnota převodní (30). Při zjišťování skutečné ekonomické hodnoty určitých dluhopisů, zejména na úrovni dílčích portfolií, zjistili znalci diference (jež v případě celého portfolia cenných papírů činily zhruba 600 mil. EUR). Tyto diference byly dány odlišným posouzením, pokud jde o funkční poruchy příslušných trhů. Znalci např. na rozdíl od WestLB vyhodnotili vícero trhů standardních dluhopisů jako fungující, a vzali proto tržní hodnotu těchto dluhopisů za skutečnou ekonomickou hodnotu. Za druhé byly v případě půjček, jež WestLB převedla, zjištěny rozdíly z důvodu závažných nesrovnalostí u ocenění ztrátovosti ze selhání (loss-given-default, LGD) (v objemu 1 mld. EUR v celém portfoliu úvěrů). Velké rozdíly byly zjištěny i u určitých subkategorií portfolia strukturovaných cenných papírů, jejich čisté dopady se však podle všeho vzájemně vyrovnávaly.
(44)
K doložení skutečnosti, že byl ukazatel převodní delta nižší než nula, Německo dále uvedlo položky, které je případně nutno odečíst, a další argumenty.
Následující tabulka, převzatá z rozhodnutí z listopadu 2010, shrnuje zjištěné výsledky v členění na dílčí portfolia.
Tabulka č. 2
Výsledky týkající se prvního převodu aktiv, uvedené v rozhodnutí z listopadu 2010
Vyjádření Německa
Vyjádření Komise
Převedené portfolio
Účetní hodnota prosinec (převodní hodnota)
„Odvozená“ reálná ek. hodnota dle WestLB - prosinec
„Odvozená“ reálná ek. hodnota - převodní hodnota dle WestLB - prosinec
Odhad reálné ek. hodnoty dle znalců EU - prosinec
Ohad rozdílu reálná ek. hodnota - převodní hodnota dle znalců EU - prosinec
Portfolio strukturovaných cenných papírů
Phoenix
22 764
20 323
-2 441
19 786
-2 978
European Super Seniors
2 918
1 751
-1 167
2 276
- 642
Ostatní ABS
3 188
3 182
-6
3 178
-10
Portfolio cenných papírů
Dluhopisy
16 501
16 323
- 178
15 762
- 739
Portfolio Banque D'Orsay
2 749
2 733
-16
2 770
21
Swapy úvěrového selhání a deriváty
-65
-45
20
- 102
-37
Úvěrové portfolio
Čerpané
20 061
18 666
-1 395
17 807
-2 254
Nečerpané
0
- 205
- 205
- 310
- 310
Celkem
68 116
62 727
-5 389
61 167
-6 949
Pramen
22.února.10
8.července.10
8.července.2010
23.září.10
23.září.10
Odečítané položky
Kapitál EAA (rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a závazků)
3 267
3 267
Převod závazků zaručených zřizovatelem
882
n. a.
Budoucí peněžní toky z převedeného portfolia
880
n. a.
Převod úvěrových dluhopisů
268
268
Úprava o očekávané ztráty z nečerpaných úvěrových linek
205
n. a.
Úprava o očekávané ztráty na základě diskontování
75
n. a.
„Převodní delta“ celkem = převodní cena - reálná ekonomická hodnota - odečítané položky
- 188
3 414
c. TŘETÍ SOUBOR OPATŘENÍ - OPATŘENÍ NA LIKVIDACI WESTLB
(45)
Plán restrukturalizace z června 2011 popisuje řádnou likvidaci společnosti WestLB, která si vyžádá řadu dalších opatření na záchranu. Německo plánuje za prvé převod zbývajících aktiv a závazků společnosti WestLB na EAA, za druhé náhradu kapitálu, převzetí provozních nákladů a nákladů na likvidaci WestLB, resp. jejího nástupce, který bude případně působit pod jinou obchodní firmou (dále jen „banka SPM“), a za třetí vhodná opatření k zajištění likvidity v průběhu transformace.
i) Druhý převod aktiv na EAA
(46)
Plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá, že budou z WestLB na EAA převedena všechna zbývající aktiva a závazky, včetně rizikových podrozvahových položek a derivátů (dále jen „druhý převod aktiv“). Všechna aktiva a závazky WestLB, která nebudou prodána třetí straně, ani se nestanou součástí Verbundbank, převezme k 30. červnu 2012 EAA (31). Po tomto převodu již WestLB nebude držet bankovní aktiva na vlastní riziko (s výjimkou investice do vlastního kapitálu banky SPM).
(47)
Poté, co bylo celkové portfolio projednáno s Komisí, k němu Německo na základě podrobných číselných údajů předložilo tyto informace:
Tabulka č. 3
Výsledky týkající se druhého převodu aktiv (v mld. EUR)
Portfolio (32)
Účetní hodnota podle HGB
Tržní hodnota portfolia
Rozdíl
Aktiva
[120-150] (33)
[120-150]
[0,8-1,3]
Závazky
[120-150]
[120-150]
[0,2-0,5]
Celkem
[1,0-1,8]
(48)
K tržní hodnotě aktiv a závazků, které budou předmětem druhého převodu aktiv na EAA, Německo uvedlo, že jsou tyto hodnoty v případě individuálního ocenění vyšší nežli hodnoty uvedené v tabulce 3. Německo zejména uvedlo, že individuální tržní hodnota aktiv činí [120-150] mld. EUR a individuální tržní hodnota závazků [120-150] mld. EUR. Německo argumentuje tím, že zbývající portfolio WestLB bylo prvním převodem aktiv již očištěno a že obsahuje pouze aktiva oceněná skutečně realizovatelnou hodnotou. Německo zejména potvrdilo, že portfolio obsahuje výlučně cenné papíry a deriváty, které byly oceněny příslušnou tržní hodnotou, resp. půjčky a další finanční nástroje, pro něž neexistují zavedené trhy, a které byly proto oceněny metodou diskontovaných peněžních toků. Portfolio obsahuje jen velmi málo cenných papírů (v hodnotě menší než 1 mld. EUR), které lze klasifikovat jako financování zahraničního státního dluhu nebo zahraniční státní cenné papíry.
(49)
Po konzultaci s Komisí však Německo uvedlo, že v případě určitých částí portfolia, a sice úvěrového portfolia a dalších srovnatelných nelikvidních aktiv v hodnotě zhruba [40-70] mld. EUR, je již vzhledem k rozsahu celkového portfolia nutno zohlednit portfoliový efekt. Pokud by totiž musela WestLB do 30. června 2012 kompletní portfolio skutečně prodat, stlačil by převis nabídky jednotlivé tržní hodnoty směrem dolů. Na základě získaných informací Německo argumentovalo tím, že v takovém případě by měla být tržní hodnota portfolia vypočtena jako tržní hodnota jednotlivých složek snížená o [2-5] %.
(50)
Podle plánu restrukturalizace z června 2011 by mohly být předmětem druhého převodu aktiv na agenturu EAA aktiva banky WestImmo, jejíž převod na EAA má zlepšit její uplatnitelnost na trhu. Činnost WestImmo se omezí na činnosti v oblasti dluhopisů Pfandbrief a její obchodní firma se změní na „Pfandbriefbank“ (jedná se o předběžný pracovní název). Pokud jde o realizaci tohoto záměru, mohlo by k vynětí velké části aktiv a závazků WestImmo a k jejich převodu na EAA dojít v prvním pololetí 2012. Toto vyčleněné portfolio („Carve-out-Portfolio“) bude dosahovat hodnoty zhruba [5-10] mld. EUR. Na úrovni dílčích portfolií bude obsahovat nezajištěné portfolio komerčních nemovitostí, portfolio s aktivy v Japonsku a portfolio s dluhopisy a hypotéčními úvěry fyzickým osobám v hodnotě [2-4] mld. EUR, které bylo převedeno na EAA již v rámci prvního syntetického převodu a aktuálně slouží jako zajištění ve sdružení dluhopisů Pfandbrief. Po tomto převodu bude WestImmo podstatně menší bankou, která bude zpočátku držet aktiva v hodnotě zhruba [16-23] mld. EUR. Pokud se nepodaří WestImmo do 30. června 2012 prodat, budou tato zbývající aktiva rovněž převedena na EAA. Tato aktiva tedy musí být zohledněna nad rámec částky uvedené v 51. bodu odůvodnění.
(51)
Vyčleněné portfolio, které Německo projednalo s Komisí a následně jej prezentovalo na základě podrobných číselných údajů, lze popsat následovně:
Tabulka č. 4
Ocenění aktiv banky WestImmo ve vyčleněném portfolio (v mld. EUR)
Portfolio
Účetní hodnota podle HGB
Tržní hodnota
Rozdíl
Mezinárodní nemovitosti
[3,5-4,0]
[3,0-4,0]
[0,1-0,4]
Německé nemovitosti
[1,1-1,6]
[1,1-1,6]
[0,01-0,05]
Portfolio pevně úročených státních dluhopisů
[0,7-1,3]
[0,5-1,25]
[0,1-0,3]
Celkem
[5,3-6,9]
[4,6-6,85]
[0,3-0,8]
(52)
Německo podrobně vysvětlilo, proč lze ocenění aktiv ve vyčleněném portfoliu WestImmo pokládat za dostatečně konzervativní. Uvedlo, že i) zhruba třetinu portfolia tvoří krátkodobé pozice, ii) podkladové zajištění má solidní strukturu a iii) ocenění tohoto zajištění proběhlo nedávno.
(53)
WestLB dále plánuje WestImmo Pfandbriefbank do 30. června 2012 prodat. Pokud k prodeji nedojde, musela by být veškerá aktiva a závazky WestImmo převedena na EAA. Odhadovaná účetní hodnota upravená o riziko (včetně vyčleněného portfolia) dosahovala v červnu 2011 [20-26] mld. EUR. Toto portfolio tvoří převážně hypotéční úvěry na komerční nemovitosti a hypotéční úvěry fyzickým osobám. Podle vyjádření Německa byla velká část původního portfolia již při prvním převodu aktiv předmětem selekce pro účely doplnění, takže je zbývající část již sanována a její tržní hodnota odpovídá hodnotě účetní. Dále má být portfolio komerčních nemovitostí použito v prvé řadě na emisi dluhopisů Pfandbrief, a jeho tržní hodnota tedy postačuje k tomu, aby pokryla převodní hodnotu.
(54)
V neposlední řadě Německo v souvislosti s převodem aktiv WestImmo a s druhým převodem aktiv WestLB uvádí, že skutečná ekonomická hodnota aktiv patrně odpovídá hodnotě převodní.
ii) Nový kapitálový nástroj pro banku SPM
(55)
Podle rámcové dohody převezme Severní Porýní-Vestfálsko k 30. červnu 2012 neomezené vlastnické právo k WestLB i plnou zodpovědnost za tuto banku. Vzhledem k tomu, že WestLB bude muset v rámci restrukturalizace splatit 1 miliardu EUR z vkladu tichého společníka, který do ní vložil fond SoFFin, bude muset být tato část kapitálu nahrazena. Severní Porýní-Vestfálsko přislíbilo, že za tímto účelem v souladu s rámcovou dohodou (34) vytvoří nový kapitálový nástroj v hodnotě 1 mld. EUR (dále jen „nový kapitálový nástroj pro banku SPM“).
iii) Převzetí dalších provozních nákladů a nákladů na likvidaci banky SPM
(56)
Plán restrukturalizace z června 2011 prezentuje pro WestLB / banku SPM dva různé scénáře: tzv. základní scénář („Base Case“) a scénář alternativní („Bad Case“). Základní scénář počítá s tím, že ztráty z provozu a likvidace banky SPM za období pěti let (náklady na transformaci) včetně převzetí penzijních závazků dosáhnou celkem [3-6] mld. EUR. Alternativní scénář vychází z jiných předpokladů, pokud jde o redukci personálu, výši potřebných odpisů budov a investic do IT, penzijní závazky a další náklady na exit, a odhaduje tyto ztráty za pětileté období na celkem [4-7] mld. EUR. Neomezené vlastnické právo a plnou odpovědnost za WestLB převezme Severní Porýní-Vestfálsko. Jak základní, tak alternativní scénář počítá s tím, že kapitálový nástroj v hodnotě 1 mld. EUR, jejž dá Severní Porýní-Vestfálsko k dispozici, bude spotřebován. V případě alternativního scénáře by tato spolková země musela dát v souladu s rámcovou dohodou k dispozici další prostředky.
iv) Příslib likvidity pro dobu restrukturalizace
(57)
Plán restrukturalizace z června 2011 dále uvádí, že spořitelny, Severní Porýní-Vestfálsko a EAS budou po dobu restrukturalizace i nadále poskytovat likviditu, jako je tomu nyní. Bude-li během restrukturalizace až do 30. června 2012 zapotřebí další likvidity, budou se WestLB, vlastníci a EAA v souladu s rámcovou dohodou koordinovat v přijímání vhodných opatření k zajištění likvidity během transformační fáze. Podle údajů, jež Německo předložilo dne 1. prosince 2011, je čerpání takto dodatečně poskytnuté likvidity v případě zátěžového scénáře […].
3. PLÁNY RESTRUKTURALIZACE
a. ÚVOD
(58)
Německo předložilo Komisi několik plánů restrukturalizace, jejichž předmětem jsou různé státní podpory a různé restrukturalizační koncepce. Z první série podkladů, která se týkala výlučně záruky na pokrytí rizik v hodnotě 5 mld. EUR, vzešel plán restrukturalizace z dubna 2009 (35).
(59)
Tento plán restrukturalizace z dubna 2009 (36) se opíral o dva klíčové prvky: o redukci bilanční sumy WestLB z 250 mld. EUR na 125 mld. EUR (včetně prodeje několika aktiv, např. WestImmo) a o přesměrování veškerých činností včetně snížení souvisejících rizik, po nichž by následoval prodej WestLB v rámci otevřené, transparentní a nediskriminační veřejné soutěže. Pokud by se prodej WestLB nepodařilo zrealizovat, musela by banka po roce 2011 zastavit sjednávání nových transakcí. Přestože akcionáři WestLB pověřili organizací prodeje fiduciárního správce a investiční banku a dne 30. září 2010 zahájili na prodej WestLB veřejnou soutěž, nebyly v rámci soutěže podány žádné nabídky, jež by akcionáři WestLB pokládali za ekonomicky přijatelné.
(60)
V prosinci 2009 (37) a v únoru 2011 byly předloženy další plány restrukturalizace. Plán z února 2011 předpokládal další redukci bilanční sumy banky na zhruba 80 mld. EUR, avšak žádné vracení podpory. V červnu 2011 pak byl oznámen definitivní plán restrukturalizace. Ohledně plánu z února 2011 Německo výslovně potvrdilo, že jej stahuje. Toto rozhodnutí se tedy zabývá výlučně plánem restrukturalizace z června 2011.
b. PLÁN RESTRUKTURALIZACE Z ČERVNA 2011
(61)
Plán restrukturalizace z června 2011 je založen na čtyřech hlavních záměrech:
(a)
Během roku 2011, nejpozději však do 30. června 2012, budou z činnosti banky vyčleněny činnosti tzv. Verbundbank, tj. ony obchodní činnosti, jež se orientují na spolupráci s regionálními spořitelnami. Jejich vyčleněním vznikne tzv. Verbundbank, jež bude začleněna do sítě spořitelen. Helaba projevila připravenost Verbundbank převzít.
(b)
Úsilí o prodej všech ostatních částí WestLB bude pokračovat tak dlouho, dokud bude možno uzavřít do 30. června 2012 dohodu o prodeji.
(c)
Portfolia, která nebudou ani přidělena Verbundbank, ani je nepřevezmou členové spořitelní finanční skupiny a ani je WestLB do 30. června 2012 neprodá třetím osobám, převezme k 30. červnu 2012 EAA. Po tomto datu již nebude WestLB vykonávat žádné nové bankovní činnosti (s výjimkou činností v rámci správy majetku). WestLB bude transformována v servisní platformu s likvidačním subjektem, který bude držet zbývající pozice (ekonomicky převedené na EAA nebo jí zajištěné), bude odpovědný za redukci personálu a bude poskytovat služby správy majetku (tzv. banka SPM).
(d)
Část banky SPM (dále jen „servisní společnost“), jež bude poskytovat EAA, Verbundbank a třetím osobám služby správy majetku, bude předmětem vyčlenění.
(62)
Uvedený plán lze shrnout takto:
Tabulka č. 5
Základní struktura, jež má být pomocí plánu restrukturalizace z června 2011 vytvořena
Stávající struktura
30. června 2011
Cílová struktura
30. června 2012
WestLB
Bilanční suma: 160 mld. EUR
Rizikově vážená aktiva: 88,5 mld. EUR (2008, srv. tabulka 1)
Vlastní kapitál: 4 mld. EUR
Počet zaměstnanců: 4 400
Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regionální svazy 2 %,
spořitelny 50 %
Banka / holding SPM
Bilanční suma: bude ještě potvrzena (aktiva převedená synteticky na EAA)
Rizikově vážená aktiva: 1 mld. EUR;
Počet zaměstnanců: 4 400, v roce 2016 v holdingu, resp. v provozní společnosti 400
Vlastní kapitál: […]
Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 100 %
WestImmo a další dceřiné společnosti WestLB
Dceřiná společnost = provozní společnost SPM Bilanční suma: bude ještě potvrzena (aktiva převedená synteticky na EAA)
Počet zaměstnanců: viz holding
Dceřiná společnost = servisní společnost SPM Bilanční suma: 1 mld. EUR;
Počet zaměstnanců: v roce 2016 nejvýše 1 000
Předmětem prodeje do roku 2016
Převod Verbundbank na Helaba
Bilanční suma: 40-45 mld. EUR
Vlastní kapitál: 1 mld. EUR poskytnutá spořitelnami
Počet zaměstnanců: ~ 400
Akcionáři: převod na Helaba
Prodej aktiv do 30. června 2012
Zejména WestImmo (Pfandbriefbank)
Bilanční suma WestImmo: [16-23] mld. EUR
EAA - Abwicklungsanstalt duben 2010
Nominální objem: 77,5 mld. EUR (říjen 2011): 53)
Vlastní kapitál: 3 mld. EUR
Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regiony 2 %,
spořitelní svazy 50 %
EAA (po doplnění) - Abwicklungsanstalt
Bilanční suma: ~ [100-250] mld. EUR
Vlastní kapitál: vlastní kapitál dle stavu v červnu 2012 a vlastní kapitál potřebný navíc na bezztrátovou likvidaci aktiv převedených k 30.6.2012
Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regiony 2 %,
spořitelní svazy 50 %
i) Verbundbank
(63)
Obchodní činnosti Verbundbank budou vyčleněny a vytvoří jednotku, která zfúzuje s jinou bankou. Během řízení, jež vedlo k přijetí tohoto rozhodnutí, upustily spořitelny od svého původního záměru založit novou, samostatnou banku. Verbundbank bude působit jako poskytovatel služeb a ústřední banka spořitelen v Severním Porýní-Vestfálsku a Braniborsku a bude zaměstnávat zhruba 400 bývalých zaměstnanců WestLB. Po přechodné období bude moci od WestLB / banky SPM odebírat určité služby.
(64)
Verbundbank bude sledovat málo rizikový obchodní model. Své služby a produkty bude nabízet spořitelnám a jejich zákazníkům, středostavovské podnikové klientele, veřejným institucím a institucionálním klientům. Škála jejích produktů bude v podstatě omezena na podnikové financování a jednoduché produkty kapitálového trhu. Nejdůležitější finanční údaje Verbundbank budou představovat mj. rizikově vážená aktiva v hodnotě zhruba 8,3 mld. EUR a bilanční suma ve výši 40-45 mld. EUR. Zpočátku bude Verbundbank kapitalizována v objemu 1 mld. EUR, aby dosáhla podílu regulatorního vlastního kapitálu ve výši 12 %. Potřebný kapitál poskytnou spořitelní sdružení v Severním Porýní-Vestfálsku (50 %) a německé sdružení spořitelen a žirobank (Deutscher Sparkassen- und Giroverband, DSGV (50 %) (38). Její závazky budou tvořeny spořitelními vklady, dluhopisy, dluhopisy Pfandbrief a vklady institucionálních investorů. Největší část finančních prostředků poskytnou členové spořitelní finanční skupiny.
(65)
Po předložení plánu restrukturalizace z června 2011 ohlásila Helaba připravenost převzít činnosti Verbundbank. Dne 12. prosince 2011 vyvodila Helaba z pečlivého přezkumu vybraných aktiv a pasiv WestLB v zásadě pozitivní závěr. Svou připravenost k převzetí Verbundbank zopakovala tím, že její podílníci pověřili představenstvo, aby zahájilo konkrétní jednání o integraci činností Verbundbank do její vlastní činnosti (39). Spořitelní sdružení započala se začleňováním Verbundbank do Helaby či spořitelního sektoru poté, co se ukázalo, že by samostatně provozovaná Verbundbank dosahovala relativně nízké rentability a že by u rentability vlastního kapitálu bylo nutno počítat s rozmezím [2,0-3,0] % až [4,0-5,0] %. Nižší režijní náklady a synergie docílená integrací činností Verbundbank do Helaby či spořitelního sektoru by očekávanou rentabilitu zvýšily na přijatelnou úroveň.
ii) Prodej nebo převod aktiv
(66)
Podle plánu restrukturalizace z června 2011 má být do 30. června 2012 (podpis smluv) prodáno co nejvíce částí WestLB, které nepřicházejí v úvahu pro odštěpení Verbundbank. Tento proces byl koordinován s probíhajícími prodeji, které již byly zahájeny s cílem splnit podmínky rozhodnutí z května 2009. Jedná se o […].
(67)
WestLB nabídla k prodeji větší jednotky, např. divize Podnikatelská klientela a strukturované financování a Kapitálové trhy, které představují významné zdroje jejích výnosů. Tyto divize sestávají z menších jednotek, např. úseků Corporates, Structured Finance, Equity Markets, Debt Markets či úseku Depozitní obchody, které lze koupit případně i včetně souvisejících platforem IT a příslušné infrastruktury.
(68)
Nabídky bude WestLB hodnotit mj. na základě těchto kritérií: kupní cena včetně mechanismů jejích úprav a upravovaných složek ceny, dopady prodeje na rozvahu a výsledovku WestLB, bezpečnost transakce (např. pokud jde o financování transakce a o zkušenost kupujícího se srovnatelnými postupy), právní aspekty transakce a doplnění EAA.
(69)
Všechna aktiva a závazky WestLB, které nebudou k 30. červnu 2012 prodány, resp. převedeny na Verbundbank, budou k uvedenému datu převedeny na EAA. Použitelný právní rámec (40) umožní následné doplnění EAA za předpokladu, že bude mj. k dispozici dostatek vlastního kapitálu, budou zveřejněna všechna rizika spojená s danými aktivy a bude předložen podrobný plán likvidace.
(70)
Metody, jež budou uplatněny na druhý převod aktiv, budou odpovídat metodám, které byly aplikovány již v prosinci 2009, resp. dubnu 2010 na obě první tranše v rámci prvního převodu aktiv WestLB na EAA. I v tomto případě bude upřednostněna metoda odštěpení. Pokud jde o související rizika, bude namísto fyzického převodu proveden převod syntetický pouze v případě, že nebude možné aplikovat jiné vhodné metody převodu, např. prodej či přistoupení k pohledávce, nebo s nimi budou spojena ekonomicky nepřijatelná rizika.
(71)
Převodem má být zaručeno, aby WestLB, resp. banka SPM jednak již nevykonávaly nové bankovní činnosti (s výjimkou těch, jež souvisejí s jejich funkcí servisní jednotky), jednak aby nebyly vystaveny na vlastní účet riziku ztrát vlivem zhoršení finanční pozice emitentů či tržnímu riziku, které je třeba podle aktuálně platné právní úpravy pokrýt regulatorní minimální výší kapitálu (41).
(72)
Pokud jde o ocenění aktiv a závazků, budou pro účely převodu použity rizikově upravené účetní hodnoty, tj. […].
iii) Banka SPM
(73)
Po 30. červnu 2012 již nebude WestLB provádět nové bankovní činnosti (s výjimkou těch, jež souvisejí s její funkcí servisní jednotky) a přestane působit pod obchodní firmou WestLB, kterou změní na SPM-Bank (předběžné pracovní označení). WestLB bude převedena na jednotku, která bude pro účely likvidace ekonomickým držitelem zbývajících položek, jež budou převedeny na EAA, a bude odpovídat za zbývající zaměstnance, a dále na servisní platformu, jež bude poskytovat výlučně služby v oblasti správy majetku.
(74)
[…].
(75)
Z banky SPM se stane v podstatě holdingová společnost (dále jen „holding / banka SPM“), která by měla mít dvě dceřiné společnosti: provozní společnost SPM a servisní společnost SPM (dále jen „servisní společnost“).
(76)
Aktiva, jež nebude z daňových, právních či regulatorních důvodů možno fyzicky převést na EAA, budou převedena pouze synteticky. Tato aktiva budou vykazována v rozvahách holdingu / banky SPM nebo provozní společnosti SPM, nikoli však v rozvaze servisní společnosti SPM.
(77)
Poté, co bude ukončeno doplňování, nebudou WestLB, resp. banka SPM již držet žádná rizikově vážená aktiva ke krytí rizika ztrát vlivem zhoršení finanční pozice emitentů a rizika tržního (42). Budou držet pouze rizikově vážená aktiva v relativně malém objemu, aby splnily regulatorní kapitálové požadavky ke krytí čistě operačních rizik (v hodnotě méně než 1 mld. EUR při výpočtu podle přístupu základního ukazatele) (43).
(78)
Provozní společnost SPM bude držet zbývající penzijní závazky vůči stávajícím i bývalým zaměstnancům WestLB. Hlavním úkolem holdingové / provozní společnosti SPM bude zredukovat do roku 2016 počet zaměstnanců ze stávajících zhruba 4 400 na 1 400 (z nichž bude 1 000 zaměstnáno v servisní společnosti) a zrušit pobočky a systémy, jež nebudou zcela nezbytné. Provozní společnost SPM bude poskytovat pouze základní služby, jež nebudou patřit k hlavnímu předmětu činnosti, např. údržbu budov a kanceláří.
(79)
V období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2014 bude servisní společnost předmětem vyčlenění, tak aby mohla poskytovat služby správy zbývajících aktiv a závazků WestLB. Převodem portfolií aktiv na EAA (a Verbundbank) vznikne potřeba poskytování služeb správy majetku, neboť obsluhu těchto portfolií nebudou moci samy zajistit ani EAA, ani Verbundbank. Servisní společnost bude EAA (a Verbundbank) tyto služby nabízet za tržní ceny. Všechna omezení podnikatelského modelu servisní společnosti (srv. též 80.-85. bod odůvodnění) přestanou platit v okamžiku prodeje této společnosti.
(80)
Holding SPM, resp. jeho dceřiné společnosti budou mít všechny bankovní licence, které budou ještě potřebovat k výkonu svých činností. Německo se nicméně zavázalo, že rozsah a počet těchto licencí omezí na minimum nutné k poskytování služeb správy majetku.
(81)
Významná část portfolií EAA je zaúčtována v zahraničních pobočkách a stejně bude nutno postupovat i v budoucnu. K 31. říjnu 2011 držela WestLB v New Yorku rizikové pozice v hodnotě zhruba [5-15] mld. EUR, v Londýně v hodnotě zhruba [15-25] mld. EUR a v Asii v hodnotě zhruba [5-10] mld. EUR. Fyzický převod těchto portfolií na EAA nebyl v době prvního převodu aktiv buď možný z daňových, právních či regulatorních důvodů nebo nebyl ekonomicky přijatelný (a nebude ani v budoucnu), takže by byl možný pouze převod syntetický. Tato aktiva bude držet holding SPM, resp. provozní společnost SPM, a to zčásti v zahraničních pobočkách či dceřiných společnostech. Německo prohlásilo, že pobočky ani dceřiné společnosti v zahraničí nelze uzavřít v bezprostřední budoucnosti, avšak zavázalo se, že holding, resp. provozní společnost SPM uzavře všechny zahraniční pobočky, resp. dceřiné společnosti do konce roku 2016, ledaže by takový krok neumožňovaly předpisy o bankovním dohledu.
(82)
Dále bude muset servisní společnost u těchto portfolií zajišťovat přiměřenou obsluhu. K tomu, aby si společnost zachovala svou odbornou kompetenci v oblasti správy majetku, bude provozovat pobočku v New Yorku a Londýně a zastoupení v Asii. V jedné z těchto zahraničních poboček bude zaměstnána zhruba třetina zaměstnanců, kteří mají pro servisní společnost pracovat. Komise tedy bere na vědomí, že banka SPM v návaznosti na prodej servisní společnosti nebude mít po roce 2016 již žádné pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by jejich uzavření neumožňovaly předpisy o bankovním dohledu.
(83)
Servisní společnost bude nejen předmětem vyčlenění, nýbrž i následného prodeje, a to nejpozději v roce 2016. V zájmu jeho zjednodušení může banka SPM v letech 2012-2014 uzavírat smlouvy o obsluze portfolií třetích subjektů, tj. vykonávat činnosti pro třetí osoby, jejichž předmětem nebudou portfolia WestLB. Výnosy z těchto činností však nesmějí přesáhnout [40-60] % jejích celkových hrubých výnosů. Prodejem servisní společnosti přestane toto omezení platit.
(84)
Servisní společnost bude patrně docilovat mírné rentability obratu zhruba [8-12] %, která bude právě tak postačovat k tomu, aby byla společnost schopna působit na trhu (44). Jak vyplývá z propočtu zisků a ztrát, na jehož základě byla rentabilita této společnosti vyhodnocena, je třeba do roku 2016 dosáhnout výrazných úspor na nákladech (45).
(85)
Pro případ, že by banka SPM neprodala servisní společnost do 31. prosince 2016, zavázalo se Německo, že bude servisní společnost zlikvidována. V takovém případě by byly veškeré stávající smluvní závazky ukončeny k 31. prosinci 2017, kdy lhůta pro likvidaci servisní společnosti (v případě, že nebude prodána) končí.
4. ZÁVAZKY NĚMECKA
(86)
Nad rámec plánu restrukturalizace z června 2011 předložilo Německo seznam závazků (viz příloha tohoto rozhodnutí), jež lze shrnout následovně:
a)
OBCHODNÍ FIRMA
-
Německo se zavázalo, že název „WestLB“ již nebude po 30. červnu 2012 používán jako obchodní firma (pokud si technické překážky nevyžádají u změny obchodní firmy až 3měsíční odklad).
b)
VERBUNDBANK
-
Německo se zavázalo, že omezení činností Verbundbank, s nímž počítá plán restrukturalizace z června 2011, bude platit až do 31. prosince 2016, ledaže bude Verbundbank před tímto datem začleněna do jiné zemské banky.
-
Německo se zavázalo, že Severní Porýní-Vestfálsko již nebude ve Verbundbank v budoucnu nabývat podíly, ani nebude tuto banku jinak finančně podporovat.
-
Německo se zavázalo, že upustí od „samostatného“ řešení pro Verbundbank a že její aktiva a závazky budou do 30. června 2012 vyčleněny z WestLB s tím, že odpovědnost za ně převezmou spořitelní sdružení a spořitelní finanční skupina.
-
Německo se zavázalo, že všechny strany naplní své závazky z rámcové dohody, a to v nezměněné podobě a ve stanovených lhůtách, tak aby byla zejména s ohledem na předmět transakce a „nulovou hodnotu podniku“ zajištěna dostatečná bezpečnost transakce a aby vyčlenění Verbundbank proběhlo nejpozději k 30. červnu 2012.
-
Německo se zavázalo, že má zemská banka Landesbank Hessen-Thüringen („Helaba“) v úmyslu poskytovat bance Verbundbank partnerskou podporu v případě, že due diligence skončí s pozitivním výsledkem.
c)
BANKA SPM
-
Německo se zavázalo, že se činnosti banky SPM omezí na tyto služby:
i)
obsluha portfolií EAA, Verbundbank a třetích osob, jejíž součástí bude v případě potřeby účelová správa aktiv, jež bude časově omezena na dobu do dosažení doby splatnosti (dále jen „účelová správa aktiv), zúčtování, vypořádání a zhodnocení cenných papírů, analýza úvěrového rizika, zpracování a sledování úvěrového rizika, controlling úvěrového rizika, regulatorní výkaznictví, správa zajištění prováděná pro podniky včetně související správy dat, řízení tržních rizik, služby IT a podpůrné služby typu back office, financování, hedging, řízení hotovosti, finanční výkaznictví, controlling, compliance a správa účastí.
ii)
V případě aktiv, jež budou předmětem syntetického převodu na EAA, může EAA v rámci své likvidační strategie provádět zejména také jejich prolongaci, prodej či sekuritizaci. V těchto případech bude banka SPM jednat výlučně z pověření a na pokyn EAA (46).
-
Německo předložilo popis potřebné bankovní licence a zavázalo se, že všechna ostatní povolení budou vrácena do 31. prosince 2012.
-
Německo se zavázalo, že počet zaměstnanců banky SPM bude do roku 2016 snížen ze stávajících 4 400 na 1 000 v případě servisní společnosti. Jak má redukce personálu postupně probíhat, ilustrovalo Německo na základě předběžných číselných údajů.
-
Německo se zavázalo, že bude banka SPM při nabízení služeb třetím osobám dodržovat určité podmínky. Výnosy z činnosti pro tyto třetí subjekty nesmí překročit [40-60] % jejích hrubých výnosů. Servisní smlouvy převezme pouze jedna oddělená jednotka (servisní společnost, kterou zbývá ještě vyčlenit), jejíž bankovní licence bude obsahově omezena na potřebné minimum.
-
Německo se zavázalo, že tato servisní společnost bude nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Doba účinnosti servisních smluv, která by měla trvat i po roce 2017, je přípustná pouze v případě, že objednatel bude oprávněn smlouvu s účinností k 31. prosinci 2017 vypovědět v případě nedostatečných kapacit.
-
Pro případ, že by nebylo možné servisní společnost k plánovanému termínu prodat, se Německo zavázalo, že tato společnost svou činnost ukončí s účinností od 31. prosince 2017 nebo že budou veškeré podíly v ní převedeny. Veškerá omezení, jež budou pro činnosti servisní společnosti stanovena, přestanou v případě jejího prodeje platit.
-
Německo se zavazuje, že předmětem činnosti banky SPM nebude zejména: obchodování na vlastní účet, vydávání certifikátů všeho druhu, financování projektů a obchodu, financování kryté aktivy, sekuritizace a syndikované úvěry a činnost pro mezinárodní firemní klientelu. V případě aktiv, jež budou převedena na EAA a budou touto institucí i garantována, bude navenek vystupovat jako věřitel banka SPM, takže se může stát, že tato banka bude muset provádět prolongaci, prodej či sekuritizaci. Bude tak však činit pouze z pověření a na pokyn EAA.
-
Německo se zavazuje, že banka SPM bude své služby správy majetku nabízet výlučně za tržní ceny a že ceny servisní společnosti budou určovány tak, aby celkově pokrývaly náklady.
-
Německo se zavazuje, že banka SPM uzavře nejpozději do konce roku 2016 všechny své pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by regulatorní požadavky vyžadovaly zachování některé z nich i po tomto termínu. S ohledem na odbornou kompetenci, pokud jde o znalost místních podmínek, a na nutnost pokrýt časová pásma, snížit operační rizika a zachovat si konkurenceschopnost je banka SPM oprávněna být zastoupena vlastní pobočkou v Londýně, New Yorku a v Asii.
-
Německo se zavázalo, že bude banka SPM pod dohledem svěřenského správce pověřeného kontrolou („kontrolní správce“, Monitoring Trustee).
d)
EAA
-
Německo se zavázalo, že v případě rozšíření a prodloužení servisní smlouvy s EAA do 31. prosince 2016 bude tato agentura odebírat potřebné služby správy majetku v souladu se závazkem tržně konformní cenotvorby a že následně bude na tuto smlouvu vypsána veřejná soutěž.
e)
DOHLED
-
Německo se zavázalo, že bude ve čtvrtletních intervalech podávat podrobnou zprávu o opatřeních, jež byla přijata na základě dohody mezi Komisí a Německem z 16. prosince 2011.
III. ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU
1. ROZHODNUTÍ Z PROSINCE 2009
(87)
Ve svém rozhodnutí z prosince 2009 vyjádřila Komise podle čl. 108 odst. 2 SFEU pochybnosti o tom, zdali jsou opatření na záchranu znehodnocených aktiv, jež byla předmětem posouzení v tomto rozhodnutí, slučitelná se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (47) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“). Podle názoru Komise dále nebylo přesvědčivým způsobem doloženo, že - na rozdíl od požadavku, jenž je zakotven ve sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (48) (dále jen „sdělení k restrukturalizaci“) - bude zajištěn návrat k životaschopnosti banky, přiměřené sdílení nákladů i zmírnění narušení hospodářské soutěže vyvolaného (dodatečnou) státní podporou.
(88)
Komise upozornila na to, že se nezabývá pouze touto novou státní podporou v rámci převodu aktiv na EEA, nýbrž že musí opětovně přezkoumat státní podporu, kterou schválila svým rozhodnutím z května 2009 (49).
(89)
Komise dále vyjádřila pochybnosti o tom, zdali spořitelní sdružení poskytla příspěvek přiměřené výše, neboť pro jejich závazky z opatření na záchranu aktiv platil určitý strop a kapitál potřebný ke zřízení EAA poskytlo výlučně Německo, nikoli tato sdružení (50).
(90)
Německu bylo uloženo předložit přepracovaný plán restrukturalizace, který by zohledňoval celkovou částku poskytnuté státní podpory a stanovil přiměřené protiplnění a dodatečnou komplexní restrukturalizaci.
2. ROZHODNUTÍ Z LISTOPADU 2010
(91)
Rozhodnutím z listopadu 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť vzrostly její pochybnosti, zdali byl první převod aktiv slučitelný se sdělením o znehodnocených aktivech a zdali byl plán restrukturalizace z prosince 2009 slučitelný s vnitřním trhem. Tento plán restrukturalizace neprokazoval přesvědčivým způsobem, že by dokázal zajistit návrat zvýhodněné banky k životaschopnosti a přiměřené sdílení nákladů a zmírnit narušení hospodářské soutěže vyvolané podporou.
(92)
V souvislosti s prvním převodem vyjádřila Komise zejména pochybnosti o tom, lze-li znehodnocená aktiva zachránit. Komise konstatovala existenci státní podpory, určila její výši a dospěla k závěru, že je tato podpora vzhledem ke své výši slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech pouze v případě, že bude vrácena nebo kompenzována další restrukturalizací podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech.
(93)
V rozhodnutí z listopadu 2010 Komise na základě posudku svých znalců odhadla výši státní podpory, jež byla spojena s prvním převodem, na zhruba 6,9 mld. EUR. Tato částka je dána rozdílem mezi převodní a tržní hodnotou příslušných aktiv (zhruba 11 mld. EUR) (51), který je upraven o původní vlastní kapitál EAA (cca. 3,3 mld. EUR) (52), o účetní hodnotu určitých úvěrových dluhopisů (zhruba 0,3 mld. EUR) (53) a o srážku za převod závazků zaručených zřizovatelem banky (zhruba 0,9 mld. EUR) (54).
(94)
Komise dále schválila ukazatel „převodní delta“ („Transfer-Delta“), tedy rozdíl mezi převodní a reálnou ekonomickou hodnotou aktiv a závazků, který vypočetli jí ustavení znalci. Podle názoru Komise činí tento ukazatel po odečtení příslušných faktorů vlastního kapitálu a úvěrů 3,4 mld. EUR (55). Pokud jde o portfolio cenných papírů, Komise konstatovala, že by k posouzení předmětných kategorií aktiv jakožto aktiv znehodnocených (56) bylo bývalo zapotřebí dalších důkazů, aby bylo možno dospět k závěru, že byly trhy těchto aktiv skutečně funkčně narušeny vlivem nedostatku kupujících a prodávajících. Komise dále na základě své rozhodovací praxe vyjádřila souhlas se znalci v tom, že diskontní faktory, jež WestLB použila při výpočtu reálné ekonomické hodnoty, byly příliš nízké, takže tato hodnota vyšla ve výpočtu jako příliš vysoká. Komise dále souhlasila se závěrem znalců, podle nějž byla reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia vzhledem k nedostatečně konzervativním předpokladům při odhadu ztrátovosti ze selhání (LGD) o zhruba 1 mld. EUR nižší, než na kolik ji odhadla WestLB. Komise konstatovala, že v souladu s její rozhodovací praxí byly tyto údaje porovnány na úrovni odvětví (57). Komise dále opětovně přezkoumala další prezentované odečítané položky, rozhodla však, že není důvod je zohledňovat při výpočtu reálné ekonomické hodnoty.
(95)
Komise dále vyjádřila pochybnosti o správě znehodnocených aktiv, za niž nadále odpovídá WestLB. Vzhledem k tomu, že EAA krátce po svém založení zaznamenala ztrátu ve výši 1 mld. EUR, vyvodila Komise závěr, že ztráty mohly vzniknout již v okamžiku převodu. Měla proto pochybnosti o tom, zdali předmětná aktiva spadají do oblasti působnosti bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech.
(96)
Komise ještě jednou vyzvala Německo, aby předložilo přepracovaný plán restrukturalizace, který by zohledňoval dodatečnou státní podporu WestLB a řešil nedostatky, na něž rozhodnutí poukazuje.
IV. STANOVISKO NĚMECKA
(97)
Německo nepopírá, že se v případě předmětných opatření jedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
1. PRVNÍ PŘEVOD AKTIV NA EAA
(98)
Německo vyjadřuje výhrady vůči některým závěrům Komise, pokud jde o první převod aktiv na EAA.
a) POUŽITELNOST SDĚLENÍ O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(99)
Německo opakuje argumenty ze svého stanoviska z 1. února 2010 a tvrdí, že sdělení o znehodnocených aktivech není na první převod aktiv na EAA použitelné. WestLB podle něj převodem vlastního kapitálu na EAA přebírá též náklady, které jsou s opatřením na záchranu aktiv spojeny. Německo dále uvádí, že podle poznámky pod čarou č. 8 v 16. bodu odůvodnění rozhodnutí z května 2009 není toto sdělení použitelné, provádějí-li dané opatření veřejní podílníci, kteří jednají jako vlastníci.
b) VÝPOČET REÁLNÉ EKONOMICKÉ HODNOTY PRVNÍHO PŘEVODU AKTIV
(100)
Za druhé Německo uvádí, že se Komise dopustila chyb při oceňování převedených aktiv a při aplikaci škálovacích faktorů.
(101)
Německo tvrdí, že je Komise ve svém hodnocení celkově příliš konzervativní, a rozvádí následně jednotlivé aspekty kategorií aktiv „strukturované cenné papíry“, „další cenné papíry“ a „úvěrové portfolio“.
(102)
Podle Německa byla metoda ocenění portfolia „strukturovaných úvěrů“, kterou WestLB použila a Komise kritizovala, přijatelná pro Deutsche Bundesbank. Dále Německo poukázalo na skutečnost, že jím pověřená externí znalecká společnost BlackRock Solutions ocenila toto portfolio vyšší reálnou ekonomickou hodnotou než WestLB, což svědčí o tom, že WestLB zvolila dostatečně konzervativní přístup.
(103)
K portfoliu „dalších cenných papírů“ Německo uvádí, že největší oceňovací rozdíly jsou dány otázkou, zdali lze použít tržní hodnotu. Německo kritizuje přístup znalců Komise, kteří nedostatečně objasnili svůj závěr, podle nějž téměř všechna aktiva patřila k fungujícím trhům, zatímco WestLB navrhla ke zjištění případné funkční poruchy trhu použít svá vlastní (především podle likvidity orientovaná) kritéria. Svou kritiku dokládá Německo na státních dluhopisech, jež tvoří z portfolia cenných papírů velkou část; pokles cen, k němuž došlo koncem roku 2009, byl podle Německa známkou funkčně narušených trhů.
(104)
K ocenění „úvěrového portfolia“ Německo uvádí, že k vyvrácení hodnot, jež prezentovala WestLB, nelze stanovisko znalců Komise použít, mj. proto, že vzniklo bez přístupu k podrobné úvěrové dokumentaci. Německo konkrétně kritizuje nedostatečnou transparentnost, pokud jde o použité oceňovací parametry, obsahové rozpory a nadměrně konzervativní přístup znalců Komise. Podle Německa je třeba vycházet z parametrů, které používal v zátěžových testech Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS), a nikoli z parametrů, jež určili znalci. Zvláštní kritice podrobuje Německo zátěžový scénář, v němž znalci Komise vycházejí ze 70 % pravděpodobnosti selhání a z 30 % ztrátovosti ze selhání.
(105)
Dále Německo reagovalo na výhrady ohledně možnosti záchrany daných aktiv. Uvedlo, že z první zprávy o hospodaření EAA (k 30. červnu 2010) nelze vyčíst žádné ztráty z portfolia. Výhrady Komise, že by mohl být odhad očekávaných ztrát ve struktuře EAA podhodnocen, Německo odmítá s tím, že se skutečný rozsah rezerv na rizika, jež EAA tvoří, řídí především portfoliem Phoenix. Rozsah této tvorby rezerv na rizika je o [0,5-1,5] mld. EUR nižší, než kolik odhaduje plán likvidace. Tvorba rezerv na rizika v EAA tedy není v rozporu s odhadem WestLB, pokud jde o očekávané ztráty.
c) ODEČÍTANÉ POLOŽKY
(106)
Německo dále uvádí, že je v případě ocenění převedených portfolií nutno vzít v potaz položky, které je třeba odečíst, zejména pokud jde o i) převod závazků zaručených zřizovatelem banky, ii) budoucí peněžní toky, iii) přislíbené, avšak nečerpané úvěrové linky a iv) diskontování očekávaných ztrát.
(107)
K závazkům zaručeným zřizovatelem banky Německo uvádí, že převodem těchto závazků (58) na EAA přichází WestLB o ekonomický prospěch ve výši 882 mil. EUR a že je tuto skutečnost nutno zohlednit.
(108)
K budoucím peněžním tokům Německo uvádí, že převodem portfolií na EAA se WestLB vzdává budoucích peněžních toků (plateb úroků atd.) ve výši 880 mil. EUR a že je tuto okolnost nutno zohlednit.
(109)
Pokud jde o přislíbené, avšak nečerpané úvěrové linky, Německo uvádí, že je u převodu nečerpaných linek na EAA nutno provést opravu, neboť ve výpočtu reálné ekonomické hodnoty bylo přihlédnuto k potenciálnímu riziku s těmito linkami spojenému, zatímco jejich potenciální výnos nebyl do celkového ocenění zahrnut.
(110)
Ohledně diskontování očekávaných ztrát Německo uvádí, že by měly být diskontované očekávané ztráty použity jako východisko ocenění portfolií, neboť zásada obezřetnosti, která je s tímto přístupem v rozporu, byla již dostatečně uplatněna při výpočtu reálné ekonomické hodnoty.
2. VÝHODA PRO SPOŘITELNY RELEVANTNÍ Z HLEDISKA STÁTNÍ PODPORY
(111)
K výhradám Komise, podle nichž mohla být spořitelním sdružením protiprávně poskytnuta dodatečná státní podpora, se Německo vyjádřilo následovně.
(112)
Za prvé poukázalo na to, že akcionáři WestLB, k nimž patří též spořitelní sdružení, nebyli povinni zakládat likvidační instituci. K jejímu založení došlo naopak na základě autonomního rozhodnutí vlastníků.
(113)
Za druhé poukazuje Německo na skutečnost, že FMStFG nestanoví neomezenou povinnost hradit ztráty. Podle tohoto zákona musí vlastníci komerčních bank ručit za rizika plynoucí z likvidačních agentur pouze do výše vlastních obchodních podílů. Německo uvádí, že podle FMStFG lze v zájmu zohlednění rozdílných finančních zdrojů rozdělit smlouvou povinnost k úhradě ztrát způsobem, který se liší od rozdělení ztráty v poměru podle vlastního kapitálu.
(114)
Podle názoru Německa nesou obě spořitelní sdružení při stávající povinnosti k úhradě ztrát v celkovém objemu 4,5 mld. EUR přiměřený díl nákladů.
V. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY VE PROSPĚCH WESTLB
(115)
Při posouzení podpory na restrukturalizaci ve prospěch WestLB je třeba zohlednit veškeré státní podpory, jež byly této bance poskytnuty od roku 2008, neboť podpory schválené po rozhodnutí z května 2009 byly určeny na proces restrukturalizace, jenž byl schválen týmž rozhodnutím. Vzhledem k výraznému navýšení objemu podpor a k změnám v plánu restrukturalizace je třeba všechny podpory podrobit opětovnému přezkumu na základě plánu restrukturalizace z června 2011.
1. STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(116)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(117)
O státní podporu se jedná v případě opatření, jež splňuje všechny tyto podmínky: a) je financováno státem nebo ze státních prostředků, b) zvýhodňuje určitý podnik nebo odvětví výroby, c) narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a d) mohlo by ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(118)
Komise setrvává na svém níže rozvedeném stanovisku, že jsou tyto podmínky splněny v případě všech předmětných opatření, přestože je zohledněna okolnost, že WestLB ukončí výkon svých bankovních činností. Tato banka bude totiž nadále vykonávat hospodářské činnosti (např. služby v oblasti správy majetku). Vzhledem k tomu, že tyto činnosti budou nadále vykonávány v mezinárodní konkurenci, mohla by daná opatření podle názoru Komise narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit též obchod mezi členskými státy (59).
a. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK PRO PORTFOLIO PHOENIX
(119)
Již ve svém rozhodnutí z května 2009 Komise konstatovala, že se v případě záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Německo upřesnilo, že tato záruka nadále platí pro podíl, jejž portfolio Phoenix převedené na EAA zaujímá na vlastním kapitálu.
b. KAPITÁLOVÁ INJEKCE
(120)
Komise již ve svém rozhodnutí z prosince 2009 došla k závěru, že kapitálová injekce ve výši 3 mld. EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
c. NOVÝ KAPITÁLOVÝ NÁSTROJ PRO BANKU SPM
(121)
Podle plánu restrukturalizace z června 2011 emituje spolková země Severní Porýní-Vestfálsko ve prospěch banky SPM nový kapitálový nástroj ve výši 1 mld. EUR, který nahradí část vlastního kapitálu WestLB (60), kterou má tato banka splatit fondu SoFFin. Vzhledem k tomu, že má tento nový kapitálový nástroj ve prospěch banky SPM nahrazovat kapitál, musí být též plně schopen uhradit ztráty, neboť regulační orgán by v opačném případě takovou transakci neschválil. Rovněž u tohoto nového nástroje se tedy jedná o kapitál. Tento kapitál poskytne Severní Porýní-Vestfálsko, takže se jedná o státní prostředky. Tento kapitálový nástroj bude překlenovat nedostatek kapitálu jediné banky, takže v případě banky SPM dojde k jejímu selektivnímu zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že bude tato banka působit v hospodářském odvětví, v němž jsou zastoupeny podniky z jiných členských států, existuje riziko, že toto opatření naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy. Jedná se tedy o státní podporu a tento závěr potvrzuje i rozbor podobných kapitálových opatření (61).
d. DALŠÍ ÚHRADA ZTRÁT BANKY SPM ZE STRANY SEVERNÍHO PORÝNÍ-VESTFÁLSKA
(122)
Podle plánu restrukturalizace z června 2011 převezme ztráty z provozování a likvidace banky SPM za období pěti let a dále všechny penzijní závazky spolková země Severní Porýní-Vestfálsko. V období, po něž bude banka SPM vykonávat operativní činnost, se počítá se ztrátami v celkové výši [3-6] mld. EUR (základní scénář), resp. [4-7] mld. EUR (alternativní scénář). Tyto ztráty je nutno uhradit […]. Závazek převzít ztráty banky SPM je tedy srovnatelný s kapitálovou injekcí v objemu [100-700] mil. EUR až [0,5-2,0] mld. EUR. Stejně jako nový kapitálový instrument emitovaný prospěch banky SPM pokrývá též toto další krytí ztrát nedostatek kapitálu banky a přináší jí selektivní zvýhodnění, neboť neexistují žádné indicie o tom, že by si banka mohla tento kapitál opatřit na trhu. Vzhledem k tomu, že tento kapitálový nástroj poskytne Severní Porýní-Vestfálsko, jedná se o státní prostředky. S ohledem na specifické rysy bankovního sektoru, jež jsou vysvětleny ve 118. bodu odůvodnění, by mohlo toto opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Jedná se tedy o státní podporu.
e. PRVNÍ PŘEVOD AKTIV
(123)
Již ve svém rozhodnutí z prosince 2009 dospěla Komise k závěru, že opatření na záchranu aktiv v podobě zřízení likvidační agentury představuje státní podporu (62).
(124)
Komise souhlasí s Německem v názoru, že by se sdělení o znehodnocených aktivech nemělo na stávající případ použít. Odkazuje však na svou rozhodovací praxi, která zohledňuje též sdělení o znehodnocených aktivech, v němž Komise vysvětluje, jak je třeba opatření členských států na záchranu aktiv posuzovat z hlediska právní úpravy státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU s tím, že je nutno vycházet z následujícího: „Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv.“ (63) Do této kategorie opatření spadá rovněž první převod, neboť WestLB díky němu nemusí nést důsledky úpravy hodnoty svých aktiv. Německo již dříve potvrdilo, že by WestLB nebyla mohla dále splňovat požadavky na regulatorní minimální kapitál, pokud by ji stát nebyl svým opatřením podpořil (64).
(125)
Pokud jde o dobu platnosti, je třeba sdělení o znehodnocených aktivech použít na převod aktiv. Komise připomíná, že je povinna použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí jejího rozhodnutí, a to bez ohledu na okamžik, v němž bylo dané opatření podpory koncipováno či oznámeno (65). V kontextu současné finanční krize Komise již podle sdělení o znehodnocených aktivech posuzovala opatření, jež byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (66).
(126)
Tento přezkum Komise nezměnila, a to navzdory námitkám Německa, že Komise ve svém rozhodnutí z května 2009 ze sdělení o znehodnocených aktivech nevycházela. Přestože mohlo být nesprávné sdělení o znehodnocených aktivech tenkrát nepoužít, nemá Německo oprávněný důvod předpokládat, že by Komise postupovala stejně i nadále. V každém případě se rozhodnutí z května 2009 řídilo přístupem určovat výši podpory podle nominální hodnoty záruky, což v případě záruk za znehodnocená aktiva není nijak neobvyklé (67). Pokud by se však tentýž přístup uplatnil v této věci státní podpory, byla by výsledná výše státní podpory mnohem vyšší nežli státní podpora vypočtená podle sdělení o znehodnocených aktivech.
(127)
Nejdůležitějším aspektem tedy zůstává výpočet výše státní podpory. Podle bodu 39 sdělení o znehodnocených aktivech se bude v rámci opatření na záchranu aktiv jednat o státní podporu vždy, pokud ocenění převáděných aktiv přesahuje tržní cenu celého portfolia.
(128)
V rozhodnutí z listopadu 2010 provedla Komise předběžný výpočet výše státní podpory, kterou stanovila na 11 mld. EUR. Z této částky nebyly odečteny žádné položky. V této souvislosti provedla Komise za součinnosti znalců ocenění pravděpodobné tržní hodnoty aktiv, jež nebyla obchodována na trhu. Díky podrobné analýze portfolia a na základě podrobných údajů v závěrečném znaleckém posudku však byla Komise s to své ocenění zpřesnit.
(129)
Přehled o tržní hodnotě v členění podle dílčích portfolií udává tabulka 6:
Tabulka č. 6
Tržní hodnota aktiv, jež byla předmětem prvního převodu (v mld. EUR)
Portfolio p?evedených aktiv
Ú?etní hodnota prosinec (p?evodní hodnota)
Tržní hodnota podle odhadu Komise
Portfolio strukturovaných cenných papír?
Phoenix
22 764
13 200
European Super seniors
2 918
1 750
Ostatní ABS
3 188
2 900
Portfolio cenných papír?
Dluhopisy
16 501
- 722
Portfolio Banque D'Orsay
2 749
23 749
Swapy úv?rového selhání a deriváty
-65
- 102
Úv?rové nástroje
?erpané položky
20 061
17 355
Ne?erpané linky
0
- 748
Celkem
68 116
52 887
(130)
V případě portfolia cenných papírů a dílčího portfolia cenných papírů zajištěných aktivy v rámci portfolia strukturovaných cenných papírů se podařilo určit tržní hodnotu bez problémů nebo ji odvodit z ocenění srovnatelných aktiv, jejichž tržní hodnotu lze snadno zjistit (tržní hodnota činila v prvním případě 18,430 mld. EUR (tj.
) a v druhém případě 2,9 mld. EUR).
(131)
V případě úvěrového portfolia byl ke zjištění hodnoty, která se blíží hodnotě tržní, zvolen scénář předpokládající silnou zátěž (68), kdy byly od výsledné hodnoty odečteny nečerpané závazky v objemu 748 mil. EUR (celková částka 16,607 mld. EUR, tj.
).
(132)
Očekávané kapitálové ztráty z dílčího portfolia s položkami European Super Senior, jež původně odhadla WestLB, jsou velmi konzervativní a dosti se blíží výpočtu tržní hodnoty. Reálnou ekonomickou hodnotu, kterou WestLB pro portfolio European Super Senior odvodila, tedy lze použít jako odhad tržní hodnoty (1,750 mld. EUR) (69). V případě portfolia Phoenix, u nějž se jedná o strukturované cenné papíry s komplikovanou kaskádovitou strukturou splácení („vodopádová struktura“), lze odhad tržní ceny provést následovně: Za prvé, tržní ocenění podkladového zajištění bylo odhadnuto na zhruba 54 % (12,375 mld. EUR). S přihlédnutím k disponibilní hotovosti (plus 1,325 mld. EUR) a k předpokládaným odtokům hotovosti (mínus zhruba 0,5 mld. EUR v případě náročného scénáře podobného tržnímu ocenění) lze tržní hodnotu odhadnout na zhruba 13,2 mld. EUR (70).
(133)
Výše státní podpory vyplývá z porovnání celkové částky (52,887 mld. EUR) s převodní hodnotou (68,116 mld. EUR). Výslednou hodnotu je následně nutno snížit o odečítané položky, tedy o i) vlastní kapitál EAA ve výši 3,267 mld. EUR uvedený v 93. bodu odůvodnění, ii) ušlé závazky zaručené zřizovatelem banky v objemu 882 mil. EUR a iii) 268 mil. EUR na základě převodu úvěrových dluhopisů v rámci struktury portfolia Phoenix. Státní podpora tedy činí 10,812 mld. EUR, tj. 15,229 mld. EUR - 4,417 mld. EUR.
(134)
Výše státní podpory zahrnuje též záruky za úhradu ztrát EAA, jež poskytli akcionáři WestLB (viz 33.-40. bod odůvodnění). Tyto záruky totiž nastupují na místo závazku, který přijala federace, když prostřednictvím EAA nabyla aktiva WestLB. Budiž připomenuto, že jsou podílníci podle FMStFG povinni uhradit federaci kompenzaci v případě budoucích ztrát. Toto ručení federace je interně nahrazeno ručením akcionářů WestLB. Tato skutečnost však nemá dopad na banku, která je příjemcem podpory. Pokud by byly tyto záruky posouzeny jakožto oddělený zdroj podpory, byla by tato plnění započtena nadvakrát. Záruky tedy nenavyšují rozsah státní podpory poskytnuté v rámci prvního převodu aktiv na EAA.
f. DRUHÝ PŘEVOD AKTIV - DOPLNĚNÍ EAA
(135)
Druhý převod aktiv se týká potenciálního doplnění EAA všemi zbývajícími aktivy a závazky WestLB. V této souvislosti je třeba zdůraznit, že je nyní jisté pouze to, že dojde k převodu vyčleněného portfolia WestImmo, zatímco převod aktiv a závazků Verbundbank a Pfandbriefbank je zvažován pouze jako možnost. Dále jsou k prodeji nabídnuta všechna oddělení a úseky WestLB, takže je přeci jen možné, že by související aktiva a závazky byly prodány ještě před 30. červnem 2012 za tržní cenu a nebyly by již předmětem převodu na EAA. Níže uvedené posouzení však vychází z opatrného předpokladu, že všechna zbývající aktiva a závazky budou k 30. červnu 2012 na EAA převedeny.
(136)
V případě WestImmo bude odštěpeno vyčleněné portfolio aktiv a závazků v objemu zhruba [5,3-6,9] mld. EUR (účetní hodnota zjištěná dle HGB) a bude následně převedeno na EAA. Jeho tržní ocenění bylo zjištěno podle údajů v tabulce 4. Číselné údaje, z nichž byla tržní hodnota určena, Komise přezkoumala s tím, že pokládá za přijatelné vysvětlení, proč lze tržní hodnotu pokládat za dostatečně konzervativní. V případě druhého převodu aktiv je tedy ohledně části, jež připadá na WestImmo, poskytnuta státní podpora ve výši [300-800] mil. EUR, která odpovídá rozdílu mezi hodnotou převodní a hodnotou tržní.
(137)
Pokud by se nepodařilo prodat WestImmo, z níž bude odštěpeno vyčleněné portfolio, jako Pfandbriefbank, nýbrž by ji bylo nutno převést na EAA, odpovídá převodní hodnota podle názoru Německa hodnotě tržní. Tento argument se jeví jako přijatelný, neboť Pfandbriefbank byla záměrně očištěna o znehodnocená aktiva.
(138)
V případě WestLB budou odštěpena aktiva a závazky v objemu zhruba [120-150] mld. EUR (účetní hodnota zjištěná dle HGB). Tržní hodnota portfolia je o [1,0-1,8] mld. EUR nižší než účetní hodnota podle HGB (viz tabulka 3 pod 47. bodem odůvodnění. U zbývajících aktiv a závazků WestLB Komise přezkoumala číselné údaje, jež byly použity ke stanovení jejich tržní hodnoty, a v tržním ocenění neshledala žádné rozpory. Komise připomíná, že WestLB byla během prvního převodu aktiv očištěna o znehodnocená aktiva, čímž došlo k rozsáhlému snížení kapitálových požadavků. Nepřekvapí tedy, že je kvalita portfolia, a tedy i jeho tržní hodnota mnohem vyšší nežli v případě prvního převodu. Komise proto akceptuje, že je tržní hodnota aktiv a závazků v portfoliu o [1,0-1,8] mld. EUR nižší nežli převodní hodnota (účetní hodnota zjištěná podle HGB) a že výše podpory, která v rámci druhého převodu aktiv připadá na část aktiv a závazků WestLB, tudíž odpovídá [1,0-1,8] mld. EUR.
(139)
Tržní hodnota aktiv v rámci druhého převodu je o celkem [1,3-2,6] mld. EUR nižší než jejich hodnota převodní. Výše podpory, jež připadá na druhý převod aktiv, tedy činí celkem [1,3-2,6] mld. EUR.
g. POSKYTNUTÍ LIKVIDITY ZE STRANY AKCIONÁŘŮ WESTLB ZA PRVNÍ POLOLETÍ 2012
(140)
Jakmile budou na EAA převedena všechna aktiva WestLB, přejde na EAA odpovědnost za jejich financování. Do 30. června 2012 (tj. až do skutečného převodu) budou opatření k zajištění potřebné likvidity přijímat akcionáři WestLB a tím zajišťovat, aby se převod aktiv na EAA mohl uskutečnit. Tato opatření lze pokládat za nedílnou součást všeobecného likvidačního scénáře, neboť má pouze chránit transformační fázi v případě, že do 30. června 2012 dojde na trhu k turbulencím. Tento postup však současně představuje časově omezené zvýhodnění WestLB (71), které […]. Vzhledem k tomu, že se v případě akcionářů WestLB jedná o veřejnoprávní korporace a o podniky, které v konečném důsledku ovládá stát, a že tito akcionáři by během transformace museli rozhodovat o poskytování likvidity, jsou na toto opatření vynakládány státní prostředky. Jak již uvádí 118. bod odůvodnění, mohlo by takové zvýhodnění s ohledem na specifické rysy německého bankovního sektoru narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Lze tedy vyvodit, že poskytnou-li akcionáři WestLB v prvním pololetí 2012 bance likviditu, jedná se o státní podporu.
h. ZÁVĚR
Ve prospěch WestLB byla celkově poskytnuta tato státní podpora:
Tabulka č. 7
Státní podpora ve prospěch WestLB
Kapitálová a podobná opatření
Prvek podpory
(v mld. EUR)
Záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix
5
Kapitálová injekce ve spojení s prvním převodem aktiv
3
Nový kapitálový nástroj pro banku SPM
1
Další úhrada ztrát banky SPM ze strany Severního Porýní-Vestfálska
[0,5-2,0]
První převod aktiv
10,812
Druhý převod aktiv - doplnění EAA aktivy a závazky WestImmo (vyčleněné portfolio)
[0,3-0,8]
Druhý převod aktiv - doplnění EAA aktivy a závazky WestLB
[1,0-1,8]
Celkem
[21,6-24,4]
Procentuální podíl státní podpory na rizikově vážených aktivech v objemu 88,5 mld. EUR (stav ke dni 30.12.2008)
[24,4-27,6] %
Opatření na zajištění likvidity
[…]
2. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
a. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(141)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU je Komise oprávněna prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise si je vědoma toho, že celosvětová finanční krize může vážně narušit hospodářství členského státu a že jsou opatření na podporu bank vhodná k tomu, aby takovou poruchu napravila. Tento závěr potvrdilo sdělení Komise s názvem „Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (72) (dále jen „sdělení k rekapitalizaci“), jakož i sdělení o znehodnocených aktivech a sdělení k restrukturalizaci. Podle názoru Komise jsou předpoklady pro schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU vzhledem k novému tlaku na finančních trzích nadále splněny. Tento svůj názor potvrdila tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužila použitelnost pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí do 31. prosince 2011 (73). Následně Komise použitelnost těchto pravidel prodloužila ještě jednou na období po 31. prosinci 2011 (74).
(142)
Správnost této analýzy z pohledu německého hospodářství potvrdila rozhodnutí, jimiž Komise schválila různá opatření spolkové vlády na boj proti finanční krizi, zejména v rozhodnutích o schválení a prodloužení balíčku na záchranu bank (75).
(143)
Nekontrolované zhroucení banky, jakou je WestLB, by mohlo přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celou ekonomiku členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
b. SLUČITELNOST OPATŘENÍ NA ZÁCHRANU ZNEHODNOCENÝCH AKTIV S VNITŘNÍM TRHEM
(144)
Z důvodů uvedených ve 125. a 126. bodu odůvodnění je nutno první převod aktiv na EEA posoudit podle sdělení o znehodnocených aktivech. Toto posouzení slučitelnosti se soustředí na otázku, zdali se převod aktiv uskutečňuje za cenu, která je vyšší než tržní hodnota, aniž by byla současně překročena reálná ekonomická hodnota definovaná v bodu 40 sdělení o znehodnocených aktivech. Podle bodu 41 téhož sdělení je opatření podpory slučitelné s vnitřním trhem v případě, že převodní hodnota nepřekračuje reálnou ekonomickou hodnotu a že je převodní delta rovna nule. Předmětem následujícího posouzení bude nejprve výše převodní delty (viz 144.-159. bod odůvodnění). Není-li tento ukazatel roven nule, tj. překračuje-li reálnou ekonomickou hodnotu, musí být splacen nebo vymožen zpět (viz 161.-162. bod odůvodnění níže).
i) Slučitelnost prvního převodu aktiv na EAA
(145)
V souvislosti s prvním převodem aktiv zpochybnilo Německo výpočet reálné ekonomické hodnoty. Ve svém vyjádření se pokouší vyvrátit výpočet převodní delty provedený v rozhodnutí z listopadu 2010, podle nějž činí tento ukazatel 3,414 mld. EUR. Komise argumentaci Německa přezkoumala a dospěla k tomuto závěru:
- K ocenění obecně
(146)
Pokud jde o celkové ocenění za účelem zjištění reálné ekonomické hodnoty převáděných aktiv, trvá Komise na tom, že její ocenění nebylo nadmíru konzervativní a bylo provedeno v souladu s bodem 37 sdělení o znehodnocených aktivech. Podle tohoto ustanovení musí Komise sledovat správný a koherentní přístup k oceňování aktiv, včetně aktiv, která jsou komplexnější a méně likvidní, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Ve svém rozhodnutí z listopadu 2010 Komise uvedla, že je její přístup v souladu s běžnou rozhodovací praxí. Přístupy jiných orgánů, např. orgánů shromážděných v Evropském výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS), jsou samozřejmě též možné, avšak pro stávající posouzení irelevantní.
(147)
Komise není ani nadále přesvědčena o tom, že přístup, jejž navrhla WestLB, je konformní s rozhodovací praxí na poli státních podpor. Komise konstatuje, že Deutsche Bundesbank reálnou ekonomickou hodnotu, kterou WestLB navrhla, nepotvrzuje, nýbrž podrobuje kritice jak metodu ocenění, tak parametry, jež WestLB použila (76). Tento kritický pohled Deutsche Bundesbank vyvrací tvrzení Německa, podle nějž je metoda ocenění WestLB v odborných kruzích uznávána. Komise proto setrvává na svém názoru, že se metoda ocenění WestLB odchyluje od běžné rozhodovací praxe (77).
- Ocenění na úrovni dílčích portfolií
(148)
Pokud jde o ocenění konkrétně, Komise v souvislosti s oceněním „strukturovaných cenných papírů“ konstatuje, že zde nedochází k výrazným odchylkám. Reálná ekonomická hodnota celé této kategorie aktiv, jak ji vypočetla Komise, se velmi blíží reálné ekonomické hodnotě, z níž vychází WestLB. Od konzervativních předpokladů odhlížela Komise vždy v případě, že by jimi bylo validováno či odmítnuto ocenění jednotlivých portfolií. Namísto toho podle doporučení svých znalců ještě jednou přezkoumala nadměrně opatrný přístup, jejž WestLB sledovala u dílčího portfolia „European Super Senior“. Komise prostudovala podrobný znalecký posudek, který se věnoval též nejdůležitějším podkategoriím aktiv (ABS CDO (78), jiné CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) a Financials). Dospěla k závěru, že metody a závěry zde uvedené odpovídají jiným případům, např. těm, jež jsou citovány v rozhodnutí o zahájení řízení.
(149)
Za druhé, ve spojitosti s úvěrovým portfoliem Komise polemizuje s tvrzením Německa, podle nějž není znalecké ocenění dostatečně transparentní a je rozporuplné. Komise poukazuje na to, že poskytla vodítka ke vhodnosti určitých metod k určení reálné ekonomické hodnoty. Komise např. doporučila zopakovat ocenění (re-underwriting) úvěrového portfolia na základě velké namátkové kontroly a na této bázi posoudit vhodnost stávajících ratingových systémů, pravděpodobnosti selhání vypočtené s jejich pomocí (PD) a ztrátovosti ze selhání (LGD). Německo se tímto doporučením neřídilo. Komise dále zdůraznila, že v souladu s bodem 41 sdělení o znehodnocených aktivech musela při výpočtu ztrátovosti ze selhání a pravděpodobnosti selhání vycházet ze zátěžových scénářů, které spočívají na dostatečně konzervativních předpokladech. Podle její rozhodovací praxe se musí ocenění převáděných aktiv opírat o jejich reálnou ekonomickou hodnotu. Komise tedy potvrzuje svůj předchozí závěr, že je ocenění nutno upravit o zhruba 1 mld. ERU.
(150)
Za třetí, pokud jde o portfolio cenných papírů, souhlasí Komise s Německem v tom, že důvodem odchylek je předpoklad, zdali jsou příslušné trhy funkčně narušeny, či nikoli. Lze však položit i otázku, zdali může být tato část portfolia vůbec předmětem záchrany podle sdělení o znehodnocených aktivech. Bylo by možné argumentovat tím, že přestože lze uvažovat o jisté flexibilitě, kdy by byl bankám přiznán nárok na záchranu aktiv, jež nebyla primárně dotčena první fází finanční krize, nelze žádného programu na záchranu aktiv využít v případě aktiv, která není možné v okamžiku převodu pokládat za znehodnocená. Opatření na záchranu znehodnocených aktiv by nebylo podle této optiky možné pokládat za svého druhu časově neomezenou pojistku proti následkům recese. Na straně druhé by mohlo vyčlenění velkých portfolií v objemu několika miliard eur narušit právě na těchto trzích hospodářskou soutěž. Jako možnost vyhovět jak cíli zachování finanční stability, tak nutnosti zabránit narušení hospodářské soutěže upravuje sdělení o znehodnocených aktivech převod takových aktiv. Nicméně vzhledem k tomu, že trh těchto aktiv funguje (tj. není funkčně narušen), odpovídá reálná ekonomická hodnota zcela či přibližně hodnotě tržní.
(151)
WestLB zkoumá existenci fungujícího trhu podle kritéria, jež se opírá čistě o likviditu, zatímco Komise zastává názor (84), že by existence případné tržní poruchy měla být posouzena za pomoci srovnání s dobře fungujícím trhem daného aktiva. Na normálně fungujícím trhu se transakce uskutečňuje mezi kupujícím a prodávajícím, kteří jsou ochotni uzavřít smlouvu. Pojem kupujícího a prodávajícího ochotných uzavřít smlouvu implikuje, že se jedná o transakci dobrovolnou, která není sjednávána pod nátlakem.
(152)
Znalci Komise předložili transparentní kritéria pro normální fungující trh a Komise tato kritéria akceptovala (85). Zatímco přiměřená likvidita a nízké rozpětí nabídka/poptávka ukazují na fungující trh, neplatí nutně opak. Soukromě umístěný cenný papír solventního a stabilního emitenta totiž nemusí být nutně likvidní. V případě potřeby by však bylo možno snadno získat konkurenceschopnou tržní nabídku, která by se blížila tržnímu ocenění určenému na základě srovnatelných likvidních cenných papírů. Kritéria, která navrhla WestLB, jsou tedy z hlediska posouzení normálně fungujícího trhu pojata příliš úzce.
(153)
V tomto kontextu je třeba poznamenat, že chybná klasifikace aktiv, jež nejsou znehodnocena, nepředstavuje sama o sobě z hlediska určení reálné ekonomické hodnoty problém. Je-li použita vhodná metoda a kalibrace, pak se reálná ekonomická hodnota takovýchto položek zřejmě blíží hodnotě tržní. V případě fungujícího trhu by k hodnotě, která se blíží hodnotě tržní, měla vést každá metoda výpočtu reálné ekonomické hodnoty. Chybná klasifikace aktiv je tedy v podstatě svého druhu testem vhodnosti zvolené metody výpočtu a parametrů reálné ekonomické hodnoty.
(154)
K tvrzení Německa, že byly v roce 2009 funkčně narušeny určité trhy státních dluhopisů, Komise konstatuje, že v uvedené době byla naplněna kritéria fungujícího trhu. Naopak se koncem druhého čtvrtletí 2010 (86) a později vyskytly na jednotlivých dílčích trzích státních dluhopisů náznaky funkční poruchy, zejména s ohledem na intervence ECB a další zásahy na evropské úrovni. K 31. prosinci 2009 a 31. březnu 2010, jež při oceňování sloužily jako referenční termíny, však tyto okolnosti nepanovaly.
(155)
Komise proto setrvává na svém názoru, že WestLB buď použila nesprávnou metodu ocenění nebo při ocenění vycházela z nesprávných parametrů s tím důsledkem, že je jeho výsledek nutno upravit o zhruba 600 mil. EUR.
(156)
Závěrem je nutno konstatovat, že ocenění všech tří dílčích portfolií reálnou ekonomickou hodnotou, jež je prezentováno ve znaleckém posudku, Komise pokládá za správné a slučitelné se svou rozhodovací praxí. Rozdíl mezi převodní a reálnou ekonomickou hodnotou aktiv v portfoliu tedy podle názoru Komise činí 6,949 mld. EUR (87).
(157)
V rozhodnutí z listopadu 2010 vyjádřila Komise pochybnosti, zdali pro účely převodu přicházejí v úvahu všechna aktiva. Jako důkaz toho, že v případě některých aktiv vznikly již v době převodu ztráty, přestože tato aktiva nespadala do oblasti působnosti bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, použila Komise údaje z první zprávy o hospodaření EAA. Německo však předložilo doplňující údaje a vysvětlilo jednak rozsah tvorby rezerv na rizika, kterou EAA provedla, jednak výši ztrát z aktiv převedených na tuto agenturu. Uvedené vysvětlení bylo přijatelné a rozptýlilo pochybnosti Komise. Z tohoto důvodu není u aktiv, jež nelze zachránit, třeba provádět žádné další úpravy.
- Odečítané položky
(158)
Komise neakceptuje žádné další odečítané položky kromě těch, jež uznala již v rozhodnutí z listopadu 2010. Akceptovány byly rovněž kompenzační účinky kapitálové injekce (3,267 mld. EUR) a úvěrových dluhopisů (268 mil. EUR) (88) (srv. 44. bod odůvodnění tabulka 2). Komise dále Německo vyzvala, aby si k těmto kompenzačním účinkům vyžádalo stanovisko Deutsche Bundesbank a nechalo si regulátorem, např. právě německou centrální bankou, v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech přezkoumat a potvrdit případné změny v ocenění portfolia. K tomuto přezkumu a potvrzení regulátorem však nedošlo.
(159)
K závazkům zaručeným zřizovatelem banky Komise konstatuje, že ocenění závazků samo o sobě není předmětem sdělení o znehodnocených aktivech. Musela tedy přezkoumat, jak postupovat v případě převodu, který, jako v daném případě, zahrnuje nejen aktiva, ale i závazky. Komise sice uznává, že převod závazků s nízkým rozpětím může představovat ekonomickou nevýhodu, nicméně musela vytvořit rovnováhu mezi sjednanými aktivy a závazky. Komise tedy při přezkumu celkové výše podpory sice přihlédla k účinkům závazků zaručeným zřizovatelem banky (srv. 133. bod odůvodnění), nicméně je toho názoru, že by při určování reálné ekonomické hodnoty zohledňovány být neměly.
(160)
Pokud jde o budoucí kladné hospodářské výsledky docílené z převedených aktiv, nepřipojuje se Komise k názoru Německa, nýbrž setrvává na svém stanovisku, že by od okamžiku převodu aktiv již nemělo být k budoucím ziskům přihlíženo. Tato metoda výpočtu reálné ekonomické hodnoty úvěrového portfolia je v souladu s rozhodovací praxí Komise (89).
(161)
Ohledně přislíbených, avšak nečerpaných úvěrových linek Komise potvrzuje, že jejich účetní hodnota skutečně může být nulová. Tato možnost však nevylučuje, že se přislíbená nečerpaná úvěrová linka negativně projeví na reálné ekonomické hodnotě. Není totiž vyloučeno, že dojde k jejímu čerpání, neboť mu nelze smluvně zabránit. Skutečnost, že dosud k čerpání nedošlo, tedy na reálné ekonomické hodnotě nemění nic dokonce ani v případě, že tyto položky mají nulovou účetní hodnotu.
(162)
K diskontování očekávaných ztrát Komise konstatuje, že jím WestLB jednoduše mění svůj vlastní koncept ocenění, a to bez podpory Deutsche Bundesbank. Německo se tím dostává do rozporu se svým vlastním odhadem reálné ekonomické hodnoty, vůči názoru Komise však neprezentuje žádné další protiargumenty.
(163)
Vzhledem k tomu, že byla reálná ekonomická hodnota akceptována a že je v souladu s body 40 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech, nejsou podle názoru Komise z hlediska ocenění reálné ekonomické hodnoty relevantní ani očekávané ztráty, ani další z celkem tří Německem uplatněných odečítaných položek.
- Správa majetku
(164)
Pochybnosti, jež měla Komise k řádné správě znehodnocených aktiv v návaznosti na převod aktiv, byly rozptýleny. Komise měla výhrady vůči tomu, aby znehodnocená aktiva nadále spravovala WestLB, neboť banka by se měla obecně soustředit na nové činnosti a zamezit jakémukoli konfliktu mezi ukončovanou a novou činností. Nicméně vzhledem k tomu, že WestLB/banka SPM nebudou po 30. červnu 2012 vykonávat žádné nové bankovní činnosti, nýbrž pouze poskytovat služby v oblasti správy majetku, nejsou pochybnosti Komise již relevantní.
(165)
Závěrem lze konstatovat, že se pochybnosti Komise nepodařilo rozptýlit, a to navzdory zohlednění všech dalších potenciálních odečítaných položek a argumentů, jež Německo uvedlo. Komise tedy nadále uvažuje ukazatel převodní delta ve výši 3,414 mld. EUR.
ii) Zpětné získání podpory („claw-back“)
(166)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí banka v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází tím, že jsou aktiva převáděna za cenu vyšší, než kolik činí hodnota pokládaná za přijatelnou kompenzaci selhání trhu, vrátit částku odpovídající ukazateli převodní delta. Nelze-li podporu získat zpět bezprostředně, mělo by k jejímu vrácení dojít postupně, např. za použití tzv. mechanismu claw-back. Není-li splacení podpory možné ani za pomoci uvedeného mechanismu, aniž by nastala technická insolvence, je třeba narušení hospodářské soutěže kompenzovat rozsáhlou restrukturalizací, jež může vést až k likvidaci (90).
(167)
Podle vlastních údajů v plánu restrukturalizace z února 2011 nebyla WestLB s to splatit ani oněch 3,4 mld. EUR, jež vyplývaly z prvního převodu aktiv na EAA, aniž by tím neohrozila svou životaschopnost. Možný by patrně nebyl ani prodej této banky v případě, že by tyto 3,4 mld. EUR musel Německu vracet potenciální kupec. Německo proto předložilo plán restrukturalizace z června 2011, jenž počítá s likvidací WestLB v horizontu 12 měsíců. Podle názoru Komise je likvidace WestLB dostatečná k tomu, aby bylo kompenzováno narušení hospodářské soutěže. S výhradou věrohodnosti plánu likvidace, jež bude posouzena v oddílu C, tedy Komise konstatuje, že státní podpora vyhovuje podmínkám sdělení o znehodnocených aktivech a je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
iii) Slučitelnost doplnění EAA s vnitřním trhem
(168)
Posouzení podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno v zásadě provést i u převodu druhé tranše. Podle názoru Komise by však výsledek takového posouzení již neměl vzhledem k plánu restrukturalizace z června 2011 žádný dopad. Případné další narušení hospodářské soutěže, které by bylo dáno ukazatelem převodní delta v souvislosti s druhou tranší, by totiž v každém případě omezila likvidace, s níž plán restrukturalizace z června 2011 počítá. V daném zvláštním případě tedy Komise zastává názor, že nakolik lze již celkovou výši podpory pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech, není nutné detailně posuzovat ocenění, tj. výpočet reálné ekonomické hodnoty.
(169)
Převod aktiv je tedy slučitelný s vnitřním trhem a odpovídá požadavkům bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech, neboť je potenciální narušení hospodářské soutěže omezeno likvidací WestLB.
c. SLUČITELNOST PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI / PODPORY NA LIKVIDACI S VNITŘNÍM TRHEM
(170)
Slučitelnost všech opatření podpory s vnitřním trhem musí Komise posoudit podle svých pokynů pro banky v době finanční krize, zejména podle sdělení k restrukturalizaci a sdělení pod názvem „Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí“ (91) (dále jen „sdělení o bankách“).
(171)
Plán restrukturalizace z června 2011 musí zajišťovat slučitelnost opatření podpory uvedených v tabulce 7 s vnitřním trhem.
(172)
Tato opatření jsou spojena s podporou v celkové výši [21,6-24,4] mld. EUR, a poměr podpory k rizikově váženým aktivům podle stavu k 31. prosinci 2009 tedy dosahuje [24,4-27,6] %. Tuto výši podpory je nutno pokládat za velmi významnou vzhledem k bilanční sumě příjemce podpory, a je tedy nutno provést rozsáhlou restrukturalizaci či likvidaci. Plán restrukturalizace musí dále zohledňovat další narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází v důsledku státní podpory a priori neslučitelné s vnitřním trhem. Tato podpora má podobu ukazatele převodní delta. Navržená restrukturalizace či likvidace musí být takové povahy, aby toto narušení kompenzovaly.
(173)
Plán restrukturalizace z června 2011 splňuje kritéria sdělení k restrukturalizaci. Podle bodu 21 tohoto sdělení by se o řádné likvidaci či dražbě banky v obtížích mělo uvažovat vždy, když se banka nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti. Postup v případě řádné likvidace pak popisuje sdělení o bankách (92). Takovouto kontrolovanou likvidaci lze provádět v individuálních případech, kdy byla poskytnuta podpora na záchranu jednotlivé finanční instituce a kdy je zřejmé, že by restrukturalizace nebyla úspěšná.
(174)
Má-li být podpora na likvidaci slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí podle ustálené rozhodovací praxi Komise (93) splňovat tři obecné předpoklady:
i)
podpora musí prokazatelně umožňovat řádnou likvidaci banky a současně se omezovat na minimum nezbytné k uskutečnění sledovaného cíle (94),
ii)
musí být zajištěno přiměřené sdílení nákladů, zejména vyloučením akcionářů, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s likvidací (95),
iii)
aby se zamezilo nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, měla by být fáze likvidace omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace. Finanční instituce by po dobu, po kterou pokračuje v činnosti, neměla vyvíjet žádné nové aktivity, ale pouze pokračovat v aktivitách stávajících. Bankovní licence by měla být odňata co nejdříve (96).
i) Prokázání řádné likvidace
(175)
Plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá podle názoru Komise scénář řádné likvidace WestLB a opírá se o dohodu akcionářů banky o sdílení nákladů. Plán zohledňuje zejména skutečnost, že jsou již po dva roky neúspěšně hledány jiné, tržně zaměřené možnosti řešení pro WestLB, které by mohly být nákladově příznivější či méně škodlivé pro hospodářskou soutěž. Na straně druhé by mohla nekontrolovaná likvidace ohrozit finanční stabilitu. Řádnou likvidací lze toto riziko ošetřit lépe. Plán restrukturalizace z června 2011 Komisi umožňuje posoudit postup likvidace a potenciální důsledky státních opatření pro hospodářskou soutěž, která jsou s tímto postupem spojena.
(176)
Velmi důležitým kritériem pro posouzení určitého plánu jakožto scénáře likvidace je to, zdali banka zastaví veškeré bankovní činnosti a pokračuje pouze v činnostech na likvidaci stávajících portfolií, avšak neuzavírá nové transakce.
(177)
Ukončení bankovních činností by mělo být zajištěno mj. prodejem či převodem všech stávajících aktiv a závazků banky s tím důsledkem, že zůstane zachována jen zbytková struktura, pokud si takový postup žádá likvidace stávajících aktiv, a zejména zachování hodnoty při likvidaci portfolií banky.
(178)
Podle plánu restrukturalizace z června 2011 převede WestLB všechna svá bankovní aktiva na spořitelny nebo EAA. Ke 30. červnu 2012 tedy již nebudou v bance zbývat téměř žádné rizikově vážená aktiva. Německo se zavázalo, že zbytek banky již nebude nadále používat obchodní firmu „WestLB“, nýbrž se do nejvýše tří měsíců přejmenuje na „SPM-Bank“. Banka též nebude provádět žádné bankovní činnosti na vlastní účet, nýbrž bude působit pouze jako poskytovatel služeb pro EAA a v omezeném rozsahu též pro třetí osoby. Plán restrukturalizace tedy vymezil významné a nezvratné kroky, jež do 12 měsíců povedou ve většině původních oblastí činnosti WestLB k jejímu neodvolatelnému odchodu z tohoto trhu.
(179)
Za druhé je fáze likvidace v souladu s bodem 47 sdělení o bankách omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace, tak aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Likvidace WestLB sice potrvá několik let, avšak toto období lze za nezbytné minimum pokládat. Hospodářské soutěži bude vystavena pouze servisní společnost, jež bude nabízet omezený počet služeb v oblasti správy majetku pro třetí osoby. Německo se zavázalo, že tato servisní společnost bude nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Přechodné období do 31. prosince 2016 je nutné k tomu, aby vedení banky SPM mohlo provést reorganizaci a aby byla vyčleněna servisní společnost a sestavena alespoň krátká výsledovka s cílem přilákat potenciální investory. Sama banka SPM si ponechá odpovědnost za aktiva, jež nebude možno fyzicky převést na EAA, takže délka její existence bude záviset na době splatnosti těchto aktiv. Likvidace portfolií, při níž bude usilováno o zachování jejich hodnoty, by měla trvat do roku 2028 s tím, že ji nelze zkrátit. Funkce držitele aktiv však sama o sobě nepředstavuje hospodářskou činnost, a tedy nemá dopad na hospodářskou soutěž. V rámci snižování personálu banky SPM bude cílový počet 1 000 zbývajících zaměstnanců dosažen sice až po několika letech, tato skutečnost je však úměrná omezování činnosti banky SPM, neboť její reorganizace bude navzdory ukončení bankovní činnosti pracovně velmi náročná. Celkově lze konstatovat, že všechny tyto procesy budou realizovány v co nejkratších lhůtách.
(180)
Podle třetího kritéria by měla banka ukončit svou činnost na trhu, s výjimkou prodeje svých aktiv, a zajistit, aby z původní bankovní činnosti byla na trhu nadále vykonávána jen nepodstatná část.
(181)
Některé činnosti sdružené do činnosti Verbundbank převezme Helaba. Z hlediska rozvahy představují činnosti Verbundbank méně než 20 % bývalé bilanční sumy WestLB (portfolio Verbundbank odpovídá bilanční sumě maximálně 45 mld. EUR, kdežto bilanční suma WestLB dosahovala v roce 2008 288 mld. EUR). Pokud jde o počet zaměstnanců, Komise konstatuje, že u vyčleněné Verbundbank zůstane nadále zaměstnáno méně než 10 % bývalých zaměstnanců WestLB (zhruba 400 oproti 5 661 zaměstnancům WestLB v roce 2008). Dále je nutno zohlednit, že Verbundbank bude vyčleněna formou odštěpení aktiv a závazků, a že tedy nebude převáděna jako samostatná banka. Jelikož se tato transakce tedy netýká WestLB, nýbrž pouze malé části jejích aktiv a závazků, nelze ji pokládat za významný prodej této banky.
(182)
Komise nemá indicie o tom, že by nebyly naplněny podmínky bodu 49 sdělení o bankách, podle nichž by se měla transakce uskutečnit za tržních podmínek a za dotčená aktiva a závazky by měla být docílena co nejvyšší prodejní cena. Komise v této souvislosti konstatuje, že WestLB zorganizovala v minulosti neúspěšné řízení o prodeji, při němž usilovala o to, aby byla za všechna její aktiva a závazky co nejvyšší prodejní cena dosažena. Neobdržela však žádnou přijatelnou nabídku ke koupi. Hodnotu podniku tvořeného činnostmi Verbundbank, která zahrnuje aktiva, závazky a organizační strukturu se zhruba 400 zaměstnanci, dále v současnosti zkoumá několik externích auditorů na základě standardních metod ocenění. Německo se zavázalo, že bude hodnota tohoto podniku tvořeného činnostmi Verbundbank, které nepřevezme Helaba ani spořitelny, v souladu s rámcovou dohodou rovna nule. Na rozdíl od jiných postupů prodeje v případech likvidace (97) si prodej činností Verbundbank ze strany WestLB nevyžádá žádné dodatečné prostředky vyplácené státními subjekty. Komise tedy neshledává neoprávněnou výhodu pro právnickou osobu, jež bude přebírat činnosti Verbundbank, a vyvozuje tedy závěr, že prodejem těchto činností neobdrží podporu ani Helaba, ani spořitelny.
(183)
V daném případě jsou rovněž dodržena pravidla pro odprodej celé banky, která upravuje bod 17 a násl. sdělení k restrukturalizaci, přestože tato pravidla nejsou v daném případě vůbec použitelná (98). Podle uvedených pravidel je nutno splnit následující předpoklady: obnova životaschopnosti, sdílení nákladů a omezení případného narušení hospodářské soutěže. Prodej bance Helaba tyto předpoklady splňuje. Za prvé je Helaba nejspíše s to zaručit životaschopnost převedené banky. Verbundbank má totiž oproti ní samotné spíše nízkou bilanční sumu a počet zaměstnanců a životaschopnost podniku, jenž z převzetí vzejde, ovlivní jen málo. Na straně druhé povede převzetí zřejmě k úsporám nákladů, které hovoří proti tomu, aby byla Verbundbank pozitivně posouzena jako samostatná banka (99). Za druhé je zaručeno sdílení nákladů, neboť akcionáři WestLB nedocílí prodejem žádného výnosu, nýbrž naopak přijdou o kapitál, který do WestLB investovali. Za třetí se činnosti WestLB zredukují na méně než 20 % původního rozsahu, v kterémžto případě nepožaduje Komise v rámci své standardní rozhodovací praxe žádná další kompenzační opatření (100).
(184)
Komise dále nemá důvod předpokládat, že lze Verbundbank jakožto seskupení aktiv pokládat za ekonomického nástupce WestLB. Právním nástupcem WestLB není ani Helaba, ani není s WestLB ve významné míře funkčně totožná Verbundbank. Předpoklady, z nichž Komise vychází při zjišťování, zdali podnik pokračující ve výkonu činnosti původního podniku obdržel podporu, tedy nejsou v případě Helaby naplněny (101).
(185)
V neposlední řadě je též zaručeno, že podpora zůstane omezena na potřebné minimum. Zejména budou aktiva převedena na EAA pouze tehdy, nebude-li možné je prodat soukromým kupcům. Další kapitálová injekce do banky SPM je nutná k pokrytí nákladů na likvidaci. V neposlední řadě lze podporu likvidity chápat jako nedílnou součást likvidačního scénáře, neboť jejím smyslem je pouze poskytovat ochranu během přechodného období do 30. června 2012 v případě, že by na trhu došlo k turbulencím. Podpora likvidity tedy zaručuje, že se z řádné likvidace nestane před 30. červnem 2012 likvidace neřízená.
ii) Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(186)
Druhá část posouzení se zaměřuje na sdílení nákladů. Podle bodu 46 sdělení o bankách je v souvislosti s likvidací nutné zejména dbát na to, aby se co nejvíce omezil morální hazard, zejména prostřednictvím vyloučení akcionářů a případně určitých typů věřitelů, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s řízenou likvidací. V případu Northern Rock (102) a HRE (103) bylo přiměřeného sdílení nákladů dosaženo zestátněním těchto finančních institucí. Jako v obou uvedených případech přijdou i v případu předmětném akcionáři o svůj veškerý kapitál vložený do účasti v bance. Kromě toho převezmou odpovědnost za divize, na něž se má WestLB rozdělit, akcionáři WestLB, resp. SoFFin. Tito akcionáři též poskytnou další kapitál s tím, že většinu hybridního kapitálu zajistí SoFFin.
(187)
Spořitelny vyslovily souhlas s tím, že převezmou odpovědnost za činnosti Verbundbank, a poskytnou pro tento účel kapitál. Severní Porýní-Vestfálsko deklarovalo připravenost nést většinu nákladů, tj. převzít všechny náklady na provoz a likvidaci banky SPM. SoFFin akceptoval, že ponese významnou část nákladů tím, že ve WestLB ponechá dvě třetiny ze svého vkladu tichého společníka, takže mu s velkou pravděpodobností jeho investice nebude splacena. Dohoda tedy celkově dostatečným způsobem zohledňuje jak schopnost jednotlivých stran nést určitou část zátěže, tak rozsah jejich dřívějšího vlivu na strategickou orientaci, správu a řízení banky.
iii) Omezení narušení hospodářské soutěže
(188)
Plán likvidace zaručuje, že bude narušení hospodářské soutěže, jež WestLB vyvolá, omezeno, neboť banka nejpozději k 30. červnu 2012 zmizí z trhu. Poté bude WestLB transformována v jednotku, jež nebude vykonávat bankovní činnosti a bude společně s EAA likvidovat aktiva.
(189)
Neúměrnému narušení hospodářské soutěže při likvidaci bude dále zabráněno tím, že bude zajištěno, aby WestLB ve své činnosti po 30. červnu 2012 pokračovala pouze po dobu nezbytnou k likvidaci a nezahajovala nové činnosti, nýbrž ty stávající postupně ukončovala. V daném případě bude tento princip realizován tím způsobem, že části bankovní licence, které nebude WestLB potřebovat pro držbu aktiv ani poskytování služeb v oblasti správy majetku, budou této bance co nejdříve, nejpozději však do 31. prosince 2012 odňaty.
(190)
Pokud jde o záměr banky SPM vyčlenit servisní společnost, jež bude třetím osobám poskytovat služby správy majetku, a tím konkurovat jiným poskytovatelům těchto služeb, Komise konstatuje, že je záměrem tohoto plánu snížit podíl státní podpory na kapitálu WestLB po datu 30. června 2012. Spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, jež bude za banku SPM odpovědná, převzala z akcionářů WestLB největší část nákladů. Snížení provozních nákladů banky SPM poskytováním služeb pro třetí osoby tedy lze obhájit.
(191)
Mimoto jsou možnosti, jak by mohla servisní společnost narušit hospodářskou soutěž, omezeny díky několika závazkům, jež předložilo Německo. Za prvé bude moci vykonávat činnosti pro třetí osoby pouze jedna oddělená jednotka banky SPM, jejíž bankovní licence bude omezena na nezbytné minimum a jež má být nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Za druhé byl sestaven vyčerpávající seznam činností, jež přicházejí v úvahu jako služby, jež by mohla banka SPM poskytovat. V této souvislosti se Německo zavazuje vrátit nejpozději do 31. prosince 2012 všechny bankovní licence WestLB, jež nebudou zapotřebí k poskytování služeb správy majetku. Za třetí bude v průběhu restrukturalizace výrazně omezen počet zaměstnanců banky SPM, jenž v roce 2016 nepřekročí 1 000, tedy ani ne 20 % původního stavu 5 661 zaměstnanců WestLB v roce 2008. Za čtvrté nebude smět na činnosti pro třetí osoby, o nějž se bude moci servisní společnost banky SPM ucházet na trhu, připadat více než [40-60] % jejích hrubých výnosů, čímž bude tato obchodní perspektiva efektivně omezena. Za páté se Německo zavazuje, že banka SPM bude své služby správy majetku nabízet výlučně za tržní ceny a že oddělená jednotka bude své ceny určovat tak, aby celkově pokrývaly náklady. V neposlední řadě se Německo zavazuje provést likvidaci i servisní společnosti, jež bude obsluhovat portfolia třetích osob, pokud by se tuto společnost nepodařilo nejpozději do 31. prosince 2016 prodat. Kombinace těchto omezení je zárukou toho, že nadále vykonáván bude jen malý okruh původních činností a že riziko narušení hospodářské soutěže tak bude jen velmi nízké.
(192)
Servisní společnost bude navíc patrně dostatečně životaschopná. Jak vyplývá z podkladů, jež Německo předložilo, bude tato vyhlídka realistická zejména po úpravě […]. Budou-li provedena opatření k úspoře nákladů a posíleny podnikatelské vyhlídky, je možné, že servisní společnost přitáhne investory jednající v souladu s principy tržního hospodářství.
(193)
Závazky, jež Německo předložilo, jsou dostatečnou zárukou toho, aby banka SPM na trhu své služby nadále již nenabízela, pokud by se mělo ukázat, že její činnost nebude natolik rentabilní, jak se předpokládá, a pokud by se ji proto nepodařilo v roce 2016 prodat.
d. ZÁVĚR
(194)
Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá scénář řádné likvidace WestLB, který vzhledem k závazkům uvedeným v příloze splňuje všechna příslušná kritéria podle sdělení k restrukturalizaci a sdělení o bankách, a tedy zajišťuje slučitelnost opatření uvedených v tabulce 7. Pochybnosti o slučitelnosti dodatečné podpory s vnitřním trhem, jež Komise vyjádřila v rozhodnutích o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jsou tedy rozptýleny.
(195)
V rámci tohoto rozhodnutí musela Komise přihlédnout též k opatřením, jež byla realizována na základě rozhodnutí z května 2009. Toto rozhodnutí a plán restrukturalizace z dubna 2009, z nějž rozhodnutí vycházelo, se nezabývaly následně poskytnutou podporou. Uvedený plán nezaručoval ani životaschopnost, sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže, jež jsou potřebné k tomu, aby byla pozdější podpora slučitelná s vnitřním trhem. Komise proto ve svých rozhodnutích z prosince 2009 a listopadu 2010 požadovala nový rozsáhlý plán restrukturalizace. Tento plán, jenž nahradil všechny dřívější plány, byl předložen v červnu 2011. Na jeho základě navíc nastoupila na místo restrukturalizace WestLB, jež byla doposud plánována, likvidace. Jak uvádí 194. bod odůvodnění, lze pomocí plánu restrukturalizace z června 2011 zaručit slučitelnost veškeré podpory, jež byla WestLB poskytnuta v letech 2008-2012. Rozhodnutí z května 2009 je tedy bezpředmětné a mělo by být zrušeno. Toto zrušení by mělo platit též pro všechny závazky a podmínky, jež byly v souvislosti s rozhodnutím z května 2009 předloženy.
VI. VÝHODA PRO SPOŘITELNY
(196)
Pochybnosti Komise dané tím, že se spořitelny dostatečně nepodílejí na sdílení nákladů a že z opatření na záchranu znehodnocených aktiv neúměrně profitují, jsou nyní rozptýleny.
(197)
Za prvé se nepodařilo prokázat, že by byly spořitelny povinny přispět na rekapitalizaci WestLB. Spořitelny žádný takový zvláštní závazek nepřijaly.
(198)
Za druhé Komise konstatuje, že spořitelny převzaly významnou část nákladů, čímž kompenzovaly omezení svého rizika ztrát na 4,5 mld. EUR. Povinnost spořitelen hradit případné ztráty v případě zrušení EAA sice byla poněkud zmírněna tím, že nyní platí pro ztráty do výše 4,5 mld. EUR. Spořitelny však nebyly povinny převádět aktiva na EAA a dostaly ve smlouvách prostor, aby ručení za ztráty interně upravily. Přesto nesou spořitelny od vydání rozhodnutí z prosince 2009 významnou část nákladů a přišly o veškerý kapitál, jež do WestLB investovaly. Touto otázkou již tedy není třeba se zabývat.
(199)
V neposlední řadě je nutno poukázat na skutečnost, že u žádného z členů spořitelních sdružení nelze konstatovat zvýhodnění, které by přesahovalo rámec likvidace WestLB. Zejména převod aktiv na banku Helaba a poskytnutí kapitálu pro tuto banku výměnou za podíly v ní lze pokládat za kroky, jež jsou součástí likvidace WestLB a byly sjednány pouze k jejímu účelu. I kdyby tato opatření představovala státní podporu, byla by tato podpora s ohledem na poskytnutí podpory likvidity ve prospěch WestLB slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1) Opatření, jež Německo realizovalo a naplánovalo pro společnost WestLB AG, tj.
a)
zajištění proti riziku pro portfolio Phoenix v rozsahu 5 mld. EUR v roce 2009,
b)
kapitálová injekce ve výši 3 mld. EUR ve spojení prvním převodem aktiv v roce 2010,
c)
první převod aktiv na agenturu Erste Abwicklungsanstalt, který se uskutečnil v roce 2010 a který obsahoval prvek podpory ve výši 10,812 mld. EUR,
d)
druhý převod aktiv na agenturu Erste Abwicklungsanstalt, který se uskutečnil v roce 2012 a který obsahoval prvek podpory ve výši [1,3-2,6] mld. EUR,
e)
nový kapitálový nástroj ve prospěch banky SPM ve výši 1 mld. EUR v roce 2012,
f)
další úhrada ztrát banky SPM ve výši [0,5-2,0] mld. EUR, kterou v roce 2012 převezme spolková země Severní Porýní-Vestfálsko,
g)
poskytnutí likvidity ze strany akcionářů WestLB AG v prvním pololetí 2012 […] představují státní podporu.
2) Státní podpora uvedená v odstavci 1 je s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byly Komisi od oznámení tohoto rozhodnutí každého čtvrt roku podávány podrobné zprávy o opatřeních, jež budou přijata k provedení rozhodnutí.
Článek 3
Ruší se rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 ve věci C 43/2008.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 20. prosince 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. december 20.)
a WestLB AG szerkezetátalakításához nyújtott C 40/2009. és C 43/2008. számú Állami Támogatásról
(az értesítés a C(2011) 9395. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű változat hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2013/245/EU)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az érdekelt feleket felkérte észrevételeik megtételére (2),
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
(1)
A Bizottság a C 43/2008. sz. ügyben 2009. május 12-én hozott határozatával (3) (a továbbiakban: a 2009. májusi határozat) - a 2009. április 30-án benyújtott szerkezetátalakítási tervre (a továbbiakban: a 2009. áprilisi szerkezetátalakítási terv) hivatkozva - feltételesen jóváhagyta Észak-Rajna-Vesztfália tartományi bankja, a WestLB AG (4) (a továbbiakban: WestLB) számára a strukturált értékpapírokból álló portfólió (a továbbiakban: Phoenix portfólió) biztosítására nyújtott 5 milliárd EUR összegű kockázatlefedést.
(2)
Németország 2009. szeptember 23-án értesítette a Bizottságot a WestLB számára 6,4 milliárd EUR összegű ideiglenes kockázatlefedés formájában a Phoenix portfólió részsorozatainak biztosítására nyújtott kiegészítő támogatásról, továbbá vállalta, hogy értesítést küld a felülvizsgált szerkezetátalakítási tervről.
(3)
A Bizottság az N 531/2009. sz. ügyben 2009. október 7-én hozott határozatában (5) úgy döntött, hogy az ideiglenes kockázatlefedés megmentési támogatásként összeegyeztethető a belső piaccal.
(4)
2009. december 10-én Németország bejelentést tett az újonnan létrehozott Erste Abwicklungsanstalt (a továbbiakban: EAA) bankra történő eszközátruházás formájában a WestLB javára végrehajtott támogatási intézkedésről. Az intézkedés elnevezése a továbbiakban: az első eszközátruházás. Németország ekkor küldte meg a WestLB-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet is (a továbbiakban: a 2009. decemberi szerkezetátalakítási terv). Az első eszközátruházás a 2009. szeptember 23-án bejelentett intézkedést váltotta fel, és a 2009. október 7-i határozatot tárgytalanná tette.
(5)
A Bizottság a C 40/2009. sz. ügyben 2009. december 22-én hozott határozatával (6) (a továbbiakban: a 2009. decemberi határozat) a pénzügyi stabilitás érdekében hat hónapra ideiglenesen jóváhagyta az első eszközátruházást. Ugyanezen határozatában a Bizottság hivatalos vizsgálatot indított az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése alapján, mivel aggályai voltak az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatosan.
(6)
A Bizottság 2009 decemberében megbízást adott a Société Générale, a Bangert Research és Wim Schoutens professzor részére arra, hogy szakértőként értékeljék a WestLB által az EAA-ra átruházott értékvesztett eszközöket.
(7)
Németország 2010. február 1-jén észrevételeket nyújtott be a 2009. decemberi határozat alapjául szolgáló indoklásra vonatkozóan.
(8)
A Bizottság az N 249/2010. számú ügyben 2010. június 22-én hozott határozatával (7) (a továbbiakban: a 2010. júniusi határozat) a pénzügyi stabilitás érdekében meghosszabbította az első eszközátruházás ideiglenes jóváhagyását az első eszközátruházásra és a 2009. decemberi szerkezetátalakítási tervre vonatkozó végső határozat meghozataláig.
(9)
A Bizottság 2010. október 29-én részletes értékelő jelentést küldött Németországnak az első eszközátruházás tárgyát képező eszközökről.
(10)
2010. november 5-én a Bizottság a C 40/2009. sz. ügyben az első eszközátruházással kapcsolatosan folytatott hivatalos vizsgálati eljárás kiterjesztéséről szóló határozatot (8) (a továbbiakban: a 2010. novemberi határozat) fogadott el. A Bizottság a 2010. novemberi határozatban további kételyeinek adott hangot az első eszközátruházás belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően.
(11)
Németország 2010 novemberében észrevételeket nyújtott be, amelyeket 2010. december 21-én kiegészített. A Bizottság más érdekelt féltől nem kapott észrevételeket.
(12)
2010. december 21-én a Bizottság úgy határozott, hogy elhalasztja azt a határidőt, ameddig a Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (a továbbiakban: WestImmo) banknak be kellett szüntetnie új ügyletek kötését (10).
(13)
Németország 2011. február 15-én benyújtotta a WestLB-re vonatkozó módosított szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: a 2011. februári szerkezetátalakítási terv).
(14)
2011. április 15-én Németország a 2009. májusi határozat szerint kinevezett, elidegenítésért felelős vagyonkezelő által készített eredményjelentést és a WestLB-re vonatkozó új szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: új szerkezetátalakítási terv) nyújtott be a Bizottságnak.
(15)
A németországi Szövetségi Pénzpiaci Stabilizációs Hivatal (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung), a WestLB összes részvényese és az EAA 2011. június 23-án a WestLB felszámolásának és a részvényesei közötti tehermegosztásnak minden fontos részletéről megállapodott (a megállapodás a továbbiakban: keretmegállapodás [Eckpunktevereinbarung]) (11).
(16)
Németország 2011. június 30-án továbbította a keretmegállapodás alapján készült új szerkezetátalakítási terv végleges változatát a Bizottságnak (a végleges változat a továbbiakban: a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv).
(17)
2011. október 28-án Németország kérte, hogy a Bizottság 2012. február 29-ig halassza el a WestLB új ügyletek kötésének beszüntetése iránti kötelezettségét (a 2009. májusi határozat azt írta elő, hogy a WestLB-nek 2012. január 1-jétől be kell szüntetnie az új ügyletek kötését). Németország a kérelmet óvintézkedés gyanánt nyújtotta be arra az esetre, ha 2012. január 1-jéig nem lép új határozat a 2009. májusi határozat helyébe.
(18)
2011. október 28-án Németország részletes információkat nyújtott be az EAA-ra való második eszközátruházás formájában a WestLB javára végrehajtandó további állami támogatási intézkedésről (az intézkedés a továbbiakban: feltöltés).
(19)
Németország 2011. november 21-én aktualizált tájékoztatást közölt a 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervről.
(20)
2011. december 1-jén Németország tájékoztatást közölt a WestLB-nek 2012. június 30-ig esetlegesen nyújtandó, ideiglenes, rövid távú likviditási segítségnyújtás összegéről.
(21)
2011. december 8-én Németország benyújtotta a Bizottságnak a kötelezettségvállalások végleges jegyzékét.
(22)
Németország 2011. december 13-án jóváhagyta a WestLB-ből annak szerkezetátalakítása során leválasztandó gazdálkodó egységnek, a Verbundbanknak a Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (a továbbiakban: Helaba) által tervezett felvásárlását.
II. A TÉNYÁLLÁS
1. A KEDVEZMÉNYEZETT
(23)
A kedvezményezett a WestLB. A WestLB Észak-Rajna-Vesztfália tartományi bankja, székhelye Düsseldorf. Részvényesei a Sparkassenverband Westfalen-Lippe (Vesztfália-Lippe Takarékszövetkezete, a továbbiakban: SVWL), Rheinische Sparkassen- und Giroverband (Rajna-vidéki Takarékszövetkezet, a továbbiakban: RSGV; az SVWL és az RSGV a továbbiakban együttesen: takarékszövetkezetek), Észak-Rajna-Vesztfália tartomány (Nordrhein-Westfalen), valamint két, rajna-vidéki (a továbbiakban LVR) és vesztfália-lippei regionális szövetkezet (a továbbiakban: LWL). A Szövetségi Pénzpiaci Stabilizációs Hivatal által kezelt Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (a továbbiakban: SoFFin) csendes részesedéssel rendelkezik a WestLB AG-ben.
(24)
A WestLB fő pénzügyi adatait az alábbi táblázat foglalja össze:
1. táblázat
A WestLB fő pénzügyi adatai
2008.12.31.
2009.12.31.
2010.12.31.
2011.6.30.
Mérlegadatok (milliárd EUR)
Teljes eszközállomány
288,1
242,3
191,5
160,4
Saját tőke
3,8
3,7
4,1
4,2
A bank szavatoló tőkéje (SolvV)
Alaptőke milliárd EUR-ban
5,7
5,3
5,5
4,9
Saját források milliárd EUR-ban
8,9
7,6
7,7
7,3
Kockázattal súlyozott eszközök milliárd EUR-ban
88,5
83,0
48,6
45,4
Alaptőke aránya %-ban
6,4
6,4
11,4
10,7
Teljes arány %-ban
10,1
9,1
15,9
16,0
Alkalmazottak
Alkalmazottak száma
5 957
5 214
4 712
4 622
Teljes munkaidőben foglalkoztatott alkalmazottak
5 663
4 971
4 473
4 376
(25)
A WestLB az Észak-Rajna-Vesztfália és Brandenburg tartományokban regionálisan működő takarékpénztárak központi bankjaként és pénzpiacokkal való kapcsolódási pontjaként funkcionál. A német és nemzetközi vállalati, intézményi és lakossági ügyfeleknek nyújtott széles termék- és szolgáltatáskínálata magában foglalja a hitelezést, a személyre szabott strukturált finanszírozást, a tőkepiaci ügyleteket, a vagyonkezelést, valamint pénzforgalmi szolgáltatásokat.
(26)
A WestLB üzleti tevékenységeinek súlypontja az évek során áthelyeződött. A bank kezdetben kizárólag a takarékpénztárak elszámolóközpontjaként működött, majd fokozatosan befektetési bankká alakult át. Közfeladatainak és gazdasági ügyleteinek 2001-es elkülönítése óta zajlik a WestLB szerkezetátalakítása (12).
(27)
A közelmúltban a strukturált értékpapírokba való - részben a 2007 előtt nem konszolidált, különleges célú gazdasági egységekben jegyzett - jelentős befektetések súlyos veszteségeket okoztak, és a tőkeszükséglet ugrásszerű növekedését eredményezték, annak ellenére, hogy enyhültek a pénzügyi válságra reagálva elfogadott számviteli standardok. Ezért Németország és a WestLB részvényesei 2008-ban biztosították a Phoenix kockázatlefedést (13), 2009 novemberében pedig megállapodtak arról, hogy létrehozzák az EAA rossz bankot, amelyre mintegy 77,5 milliárd EUR névértékű eszközállományt és megközelítőleg 3 milliárd EUR tőkét ruháztak át.
2. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
a. AZ ELSŐ INTÉZKEDÉSCSOMAG - A PHOENIX PORTFÓLIÓ KOCKÁZATLEFEDÉSE
(28)
A WestLB 2008-ban strukturált értékpapírokból álló portfóliót ruházott át egy különleges célú gazdasági egységre, az ír jog szerint létrehozott Phoenix Light korlátolt felelősségű társaságra, ezzel pedig megközelítőleg 23 milliárd EUR névleges összvolumenű értékpapírt (14) különített el a mérlegéről. A különleges célú gazdasági egységet a WestLB részvényesei által 2008. február 8-án vállalt kezesség biztosította, amelyet a tényleges nemteljesítés legfeljebb 5 milliárd EUR összértékig történő fedezésére nyújtottak (a továbbiakban: a Phoenix portfólió kockázatlefedése), és a Bizottság a 2009. májusi határozatával (15) jóváhagyott. A kockázatlefedés két különálló kezességvállalást foglalt magában:
-
a Phoenix Lighttal szembeni követelések legfeljebb 2 milliárd EUR összértékig történő fedezésére szóló kezességvállalás, amelyért a WestLB összes részvényese a részesedése arányában vállal felelősséget;
-
és a kizárólag az Észak-Rajna-Vesztfália tartomány által vállalt alárendelt kezesség, amely a Phoenix Lighttal szembeni további követelések legfeljebb 3 milliárd EUR összértékig történő fedezésére szolgál.
b. A MÁSODIK INTÉZKEDÉSCSOMAG - AZ ELSŐ ESZKÖZÁTRUHÁZÁS AZ EAA-RA
(29)
Németország és a WestLB részvényesei 2009. november 24-én megállapodtak az Erste Abwicklungsanstalt nevű rossz banknak a pénzügyi piacok stabilizációját szolgáló alapról szóló német törvény (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, FMStFG) szerinti létrehozásának részleteiről, a kockázati pozíciókból és nem stratégiai üzleti egységeiből álló portfólió elkülönítése érdekében. A WestLB részvényesei 2009. december 11-én találkoztak és hivatalosan is jóváhagyták a szükséges szerződéses megállapodásokat.
(30)
Az első eszközátruházási intézkedés (16) 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióból, a WestLB részvényeseinek további kezességvállalásából, valamint az elsősorban kihelyezéssel végrehajtott eszközátruházásból állt. Emellett az 5 milliárd EUR összegű Phoenix kockázatlefedést nem szüntették meg, hanem átruházták az EAA-ra. Ha a kockázatlefedést nem ruházták volna át, akkor az EAA-nak további 5 milliárd EUR tőkére lett volna szüksége a Phoenix portfólió átvételéhez.
i) A SoFFin által a WestLB-nek juttatott tőkeinjekció
(31)
Az EAA létrehozása előtt a SoFFin-nek 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót kellett juttatnia a WestLB-nek (a továbbiakban: tőkeinjekció). A tőkeinjekciót három részletben, 2009. december 23-án (672 millió EUR), 2010. január 4-én (1,5 milliárd EUR) és 2010. április 30-án (828 millió EUR) nyújtotta. A tőkét nem lehívható, csendes részesedés formájában biztosította, amely 2010. július 1-je után tetszés szerint törzsrészvényekre váltható. A megállapított feltételek értelmében a SoFFin nem válhat a társaság többségi részvényesévé.
(32)
A csendes részesedés szerződési feltételei szerint évi 10 %-os ellentételezés fizetendő, ha a WestLB elegendő év végi hasznot termel a HGB-nek (17) megfelelően. Év végi veszteség esetén azonban nem jár ellentételezés, a csendes részesedés pedig egyenrangúan viseli a veszteséget. A csendes részesedés biztosítása óta a WestLB vagy veszteséget termelt (2009-ben), vagy nem jelentett év végi nyereséget (2010-ben) a HGB szerint. Ennek eredményeképpen eddig ellentételezés nem került kifizetésre, a csendes részesedés pedig megközelítőleg 1 millió EUR-t viselt a veszteségből.
ii) A részvényesek által nyújtott kezességvállalások
(33)
Az EAA létrehozásakor a WestLB részvényesei kezességet vállaltak az átruházott eszközök esetében felmerülő további veszteségek fedezésére. Valójában az EAA által az átruházott tőkén felül elszenvedett veszteségeket az FMStFG értelmében a WestLB részvényeseinek és a Szövetségi Pénzpiaci Stabilizációs Hivatalnak kell fedeznie.
(34)
E célból a WestLB részvényesei 1 milliárd EUR összértékű, kifejezett kezességet vállaltak, amely Észak-Rajna-Vesztfália (482 millió), a takarékszövetkezetek (501 millió EUR), valamint az LVR és az LWL (17 millió EUR) között oszlott meg. Emellett a kiegészítő veszteségfedezet tekintetében a WestLB részvényesei megállapodtak abban, hogy az RSGV és a WLSGV további veszteségtérítés iránti kötelezettségét 4 milliárd EUR összegben maximálják. A takarékszövetkezetek által vállalt, 501 millió EUR összegű kezesség figyelembevételével az RSGV és a WLSGV veszteségtérítésének maximális összege 4,5 milliárd EUR. A 4 milliárd EUR összeg előteremtése érdekében az RSGV és a WLSGV az említett kötelezettség teljesítésére megfelelő tartalékot hozhat létre 25 év alatt. Az EAA saját tőkéjét és a kezességvállalásokat meghaladó veszteséget a Szövetségi Pénzpiaci Stabilizációs Hivatal és Észak-Rajna-Vesztfália viseli (18).
iii) Az első eszközátruházás
(35)
A toxikus és nem stratégiai eszközök (és kötelezettségek) átruházása két lépésben zajlott. Az első lépésben az összesen 6,2 milliárd EUR könyv szerinti értékű értékpapírokat (főként mezzanine finanszírozású értékpapírokat és egyéb strukturált értékpapírokat) és megközelítőleg 5,5 milliárd EUR könyv szerinti értékű kötelezettségeket ruháztak át (19) az EAA-ra a cégnyilvántartásba 2009. december 23-án bejegyzett kihelyezéssel. Az elkülönített portfólió fennmaradó részét a második lépésben 2010. április 30-án kihelyezték vagy szintetikusan átruházták az EAA-ra (20).
(36)
Az ügylet struktúráját olyan módon alakították ki, hogy az átruházás által visszamenőlegesen gyakorolt hatások a WestLB számára előnyösek voltak. A 2009. december 23-án átruházott értékpapírok könyv szerinti értékét a kihelyezés hatálybalépésének napja, 2008. december 31-e/2009. január 1-je alapján, míg a portfólió 2010. április 30-án átruházott, fennmaradó részének könyv szerinti értékét a kihelyezés hatálybalépésének napja, 2009. december 31-e/2010. január 1-je alapján állapították meg.
(37)
A portfólió 77 milliárd EUR névleges összegű eszközállományt foglal magában (2009. december 31-i, könyv szerinti értéke 68,117 milliárd EUR (21)), amely különféle hiteltermékeket, hagyományos kötvényeket (22), strukturált értékpapírokat és származtatott termékeket tartalmaz. A portfólió emellett tartalmaz korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségeket 22,1 milliárd EUR értékben (könyv szerinti érték a kihelyezési szerződés [Spaltungsvertrag] alapján) Az EAA az eszközök alábbi három fő típusát vette át:
-
a „strukturált értékpapírokból álló portfólió”, amely a 22,9 milliárd EUR értékű „Phoenix” portfóliót, a 2,8 milliárd EUR értékű, „európai szuper szenior” részsorozatokból álló portfóliót és 3,4 milliárd EUR értékű, egyéb eszközfedezetű értékpapírokat tartalmaz;
-
az „értékpapír-portfólió”, amely 17,7 milliárd EUR értékű kötvényeket tartalmaz, amelyeknek egy része hitel-nemteljesítési csereügyletekkel fedezett az úgynevezett „negatív alapú ügyletek” (23) keretében;
-
a „hitelportfólió”, amely a WestLB különböző tevékenységeiből és fiókjaitól megörökölt, megközelítőleg 30,6 milliárd EUR teljes névleges összegű kölcsönökből és (mérlegen kívüli) hitelígérvényekből áll.
Emellett az eszközöket részben kicserélték (az értékpapírhoz vagy a hitelhez kapcsolt kamatcsere-, illetve devizacsere-ügylettel), bizonyos végleges hitel-nemteljesítési csereügyleti pozíciókat pedig átruháztak. Ezek alkották a portfólió származtatott termékekből álló részét.
(38)
Egyes eszközök, azok kibocsátói, ellentételei vagy részpiacai ugyan értékvesztéssel érintettnek voltak tekinthetők, jelentős részükre azonban ez nem volt érvényes. Németország 4,2 milliárd EUR értékű eszközt (a teljes eszközállomány megközelítőleg 6 %-át) „likvidnek” minősítette, ezzel jelezve, hogy azokkal olyan értékvesztéssel nem érintett piacokon kereskedtek (24).
(39)
Létrejöttekor az EAA tőkéje 3,267 milliárd EUR összértékű nettó eszközállományból állt. Ez az eszközállomány 3 milliárd EUR tőkét és az európai szuper szenior részsorozatokból álló portfólión belüli, hitelkockázathoz kapcsolt értékpapírokból eredő belső kötelezettségből származó 267 millió EUR összeget tartalmazta.
(40)
Az eszközállomány kezelését illetően az EAA három évre szóló szolgáltatási megállapodást kötött a WestLB-vel. A megállapodás értelmében a WestLB portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújt az EAA-nak, amelynek fő célja a teljes portfólió fokozatos felszámolása és a kockázatok minimalizálása. A WestLB kezdetben az EAA kizárólagos szerződéses partnereként járt el a finanszírozás és a származtatott termékek tekintetében.
iv) Eszközértékelés
(41)
Németország az elkülönített portfólió mindkét részét értékelte, az első rész esetében 2009. szeptember 30-át, a második rész esetében pedig 2010. március 31-ét használta referenciadátumként (az áttekintést a 2. táblázat tartalmazza). Németország állítása szerint a portfóliók tényleges gazdasági értéke együttesen 62,727 milliárd EUR volt, amely 5,389 milliárd EUR-val kevesebb, mint az együttes, könyv szerinti értékük (25). A Blackrock (26) és a Deutsche Bundesbank (27) egyaránt megerősítette, hogy ez a számítás megfelelően konzervatív. A bevont állami támogatás összegének számszerűsítésekor Németország a tényleges gazdasági értékben fennálló hiányból (5,389 milliárd EUR-ból) kivonta az EAA indulótőkéjét (28) (3,267 milliárd EUR-t,, az eszközök és a kötelezettségek különbségét), ezzel pedig megkapta a 2,123 milliárd EUR összeget, amely az átruházási érték és a tényleges gazdasági érték közötti nettó különbség.
(42)
Németországhoz hasonlóan a Bizottság is az átruházott eszközök és kötelezettségek átruházási értéke és tényleges gazdasági értéke közötti nettó különbségre (a továbbiakban: átruházási különbözet) összpontosított a bevont állami támogatás összegének kiszámításakor.
(43)
A Bizottság külső szakértők, nevezetesen a Société Générale, a Bangert Research és Wim Schoutens professzor bevonásával felülvizsgálta a Németország által benyújtott értékelést. A felülvizsgálat eredménye - amelyet a 2010. novemberi határozat (29) ismertet részletesen - alapján arra a következtetésre jutott, hogy óvatos álláspont elfoglalása esetén az átruházási különbözet 1,606 milliárd EUR-val magasabb, mint a Németország által közölt érték (5,389 milliárd EUR). Más szóval a tényleges gazdasági érték 6,949 milliárd EUR-val az átruházási érték (30) alatt van. A szakértők elsősorban a részportfóliók szintjén találtak eltéréseket bizonyos kötvények tényleges gazdasági értékének felbecsülésében (a teljes értékpapír-portfólióra vetítve megközelítőleg 600 millió EUR összegben) az érintett piacok értékvesztés általi érintettségének felmérésében mutatkozó különbségek miatt. A WestLB-vel szemben a szakértők például több hagyományoskötvény-piacot működőképesnek találtak, ezért a tényleges gazdasági értéket tekintették a piaci értéknek. Másrészről a WestLB által átruházott hitelek esetében is eltéréseket találtak (az 1 milliárd EUR értékű, teljes hitelportfólióban) a nemteljesítési veszteség felbecsülésében fennálló súlyos ellentmondások alapján. Jelentős eltéréseket találtak még a strukturált értékpapírokból álló portfólió bizonyos alkategóriáiban, de ezek nettó eredménye látszólag kiegyenlítődött.
(44)
Németország továbbá esetleges enyhítő körülményeket és érveket közölt annak bizonyítására, hogy az átruházási különbözet nullánál kevesebb.
A 2010. novemberi határozatból származó alábbi táblázat részportfóliónként összefoglalja a megállapításokat.
2. táblázat
A 2010. novemberi határozatban ismertetett első eszközátruházással kapcsolatos megállapítások
Németország álláspontja
A Bizottság álláspontja
Az átruházott eszközök portfóliója
Decemberi könyv szerinti érték (átruházási érték)
A WestLB decemberi tényleges gazdasági értéke
A WestLB decemberi tényleges gazdasági értéke - átruházási értéke („következtetett”)
Az uniós szakértők tényleges gazdasági értékre vonatkozó decemberi becslése
Az uniós szakértők tényleges gazdasági értékre vonatkozó decemberi becslése
Strukturált értékpapírokból álló portfólió
Phoenix
22 764
20 323
(2 441)
19 786
(2 978)
Európai szuper szenior portfólió
2 918
1 751
(1 167)
2 276
(642)
Egyéb eszközalapú értékpapírok
3 188
3 182
(6)
3 178
(10)
Értékpapír-portfólió
Kötvények
16 501
16 323
(178)
15 762
(739)
Banque D’Orsay-portfólió
2 749
2 733
(16)
2 770
21
hitel-nemteljesítési csereügyletek és származtatott termékek
(65)
(45)
20
(102)
(37)
Hitelportfólió
Lehívott
20 061
18 666
(1 395)
17 807
(2 254)
Le nem hívott
-
(205)
(205)
(310)
(310)
Összesen
68 116
62 727
(5 389)
61 167
(6 949)
Forrás
2010. február 22.
2010. július 8.
2010. július 8.
2010. szeptember 10.
2010. szeptember 10.
Enyhítő tényezők
Az EAA tőkéje (az eszközök és kötelezettségek átruházási értéke közötti különbség)
3 267
3 267
Korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségek átruházása
882
tárgytalan
Az átruházott portfólió jövőbeli pénzforgalma
880
tárgytalan
Hitelkockázathoz kapcsolt értékpapírok átruházása
268
268
A le nem hívott hitelkeretek miatti kiigazítás
205
tárgytalan
A várható veszteségek diszkontálása miatti kiigazítás
75
tárgytalan
Teljes átruházási különbözet = átruházási ár - tényleges gazdasági érték - enyhítés
- 188
3 414
c. A HARMADIK INTÉZKEDÉSCSOMAG - A FELSZÁMOLÁSI INTÉZKEDÉSEK
(45)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv rendelkezik a WestLB rendezett felszámolásáról, amelyhez számos további támogatási intézkedésre lesz szükség. Németország a WestLB fennmaradó eszközeinek és kötelezettségeinek az EAA-ra való átruházását, a tőke pótlását, a WestLB vagy adott esetben az új névvel rendelkező utódja (a továbbiakban: SPM bank) működési és felszámolási költségeinek átvállalását, valamint megfelelő intézkedéseket irányozott elő annak érdekében, hogy a likviditás az átalakítás során biztosítható legyen.
i) A második eszközátruházás az EAA-ra
(46)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv rendelkezik a fennmaradó eszközöknek és kötelezettségeknek, többek között a kockázatot hordozó, mérlegen kívüli tételeknek és származtatott termékeknek a WestLB-ről az EAA-ra való átruházásáról (a továbbiakban: a második eszközátruházás). Az EAA 2012. június 30-ig felvásárolja a WestLB azon eszközeit és kötelezettségeit, amelyeket harmadik fél nem vásárolt meg, és amelyek nem váltak a Verbundbank részévé (31). Az átruházás után a WestLB a saját kockázatára a továbbiakban nem rendelkezik banki eszközökkel (az SPM bank törzstőkéjével kapcsolatos befektetések kivételével).
(47)
Egyeztetést folytattak a Bizottsággal a teljes portfólióról, amelyet ezt követően Németország közölt az alábbiakban összefoglalt, részletes számadatok alapján:
3. táblázat
A második eszközátruházással kapcsolatos megállapítások (milliárd EUR)
Portfólió (32)
HGB könyv szerinti érték
A portfólió piaci értéke
Különbség
Eszközök
[120-150] (33)
[120-150]
[0,8-1,3]
Kötelezettségek
[120-150]
[120-150]
[0,2-0,5]
Összesen
[1,0-1,8]
(48)
Az EAA-ra való második eszközátruházással érintett eszközök és kötelezettségek piaci értékére vonatkozóan Németország előadta, hogy egyedi vizsgálat esetén a piaci értékük meghaladja a 3. táblázatban szereplő értékeket. Németország különösen azt rögzítette, hogy az eszközök egyedi piaci értékének összege [120-150] milliárd EUR, a kötelezettségeké pedig [120-150] milliárd EUR. Németország azzal érvel, hogy az első eszközátruházás már megtisztította a WestLB fennmaradó portfólióját, így csak olyan eszközöket tartalmaz, amelyek ára beszedhető. Németország különösképpen azt erősítette meg, hogy a portfólió kizárólag olyan értékpapírokat és származtatott termékeket tartalmaz, amelyek ára megfelel a piaci értéküknek, illetve olyan kölcsönöket és egyéb pénzügyi eszközöket, amelyeknek nincs kialakult piaca, ezért az árát a diszkontált cash flow módszerrel határozták meg. A portfólió csak rendkívül korlátozott mennyiségben (kevesebb mint 1 milliárd EUR értékben) tartalmaz külföldi államadósság-finanszírozási eszköznek vagy külföldi állampapírnak minősülő eszközt.
(49)
A Bizottsággal folytatott egyeztetés után Németország azonban közölte, hogy a portfólió egyes részei, például a hitelportfólió és egyéb, megközelítőleg [40-70] milliárd EUR értékű, nem likvid eszközök esetében figyelembe kell venni a portfólióhatást, tekintettel a teljes portfólió puszta méretére. Amennyiben a WestLB-nek 2012. június 30-a előtt értékesítenie kellett volna az egész portfóliót a piacon, akkor a túlkínálat leszorította volna az egyedi piaci árakat. Erre az esetre vonatkozóan a kapott információk alapján Németország előadta, hogy a portfólió piaci értékeit az egyedi piaci értékek [2-5] %-kal történő leszámítolásával kell kiszámítani.
(50)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv szerint bizonyos, az EAA-ra való második eszközátruházással érintett eszközök a WestImmo banktól származhatnak, amely a saját értékesíthetőségének fokozása érdekében ruház majd át eszközöket az EAA-ra. A WestImmo a továbbiakban „Pfandbriefbank” név (előzetes munkanév) alatt csak a német fedezett kötvényekkel (Pfandbriefe) kapcsolatos üzleti tevékenységet folytat. Ezen elképzelés megvalósítása érdekében a WestImmo eszközeinek és kötelezettségeinek jelentős része elkülöníthető és az EAA-ra átruházható 2012 első felében. Az elkülönített portfólió összértéke megközelítőleg [5-10] milliárd EUR lesz, a részportfóliók szintjén pedig tartalmaz majd egy biztosíték nélküli, kereskedelmiingatlan-fedezetű jelzáloghitelekből álló portfóliót, egy Japánban lévő eszközökből álló portfóliót, valamint egy kötvényből és lakossági jelzáloghitelekből álló, [2-4] milliárd EUR értékű portfóliót, amelyet az első átruházás keretében már szintetikusan átruháztak az EAA-ra, és jelenleg a fedezett kötvényekből álló poolban biztosítékként szolgál. Az átruházás után a WestImmo bank mérete jelentősen csökken, kezdetben [16-23] milliárd EUR értékű eszközállománnyal rendelkezik majd. Amennyiben a WestImmo bankot nem sikerül értékesíteni 2012. június 30-ig, akkor a fennmaradó eszközöket is átruházzák az EAA-ra. Ezért ezeket is figyelembe kell venni az 51 preambulumbekezdésben meghatározott összeg mellett.
(51)
Az elkülönített portfólió, amelyet a Bizottsággal folytatott egyeztetést követően Németország részletes számadatok alapján benyújtott, az alábbiak szerint foglalható össze:
4. táblázat
Az elkülönített portfólióban lévő WestImmo-eszközök értékelése (milliárd EUR)
Portfólió
HGB könyv szerinti értékek
Piaci értékek
Különbség
Nemzetközi ingatlanügyletek
[3,5-4,0]
[3,0-4,0]
[0,1-0,4]
Német ingatlanügyletek
[1,1-1,6]
[1,1-1,6]
[0,01-0,05]
Fix kamatozású portfólió
[0,7-1,3]
[0,5-1,25]
[0,1-0,3]
Összesen
[5,3-6,9]
[4,6-6,85]
[0,3-0,8]
(52)
Németország részletes magyarázattal szolgált arra vonatkozóan, miért tekintendő a WestImmo elkülönített portfóliójában lévő eszközök értékelése kellően óvatosnak. Előadta, hogy: 1) a portfólió közel egyharmada rövid távú pozíciókból áll; 2) a mögöttes biztosítékok szerkezete stabil; és 3) a biztosítékok értékelését a közelmúltban végezték el.
(53)
Továbbá a WestLB 2012. június 30. előtt értékesíteni kívánja a WestImmo Pfandbriefbankot. Ha azonban erre a tervezett értékesítésre nem kerül sor, akkor a WestImmo összes eszközét és kötelezettségét az EAA-ra kell átruházni. A becsült, kockázattal súlyozott, könyv szerinti érték (az elkülönített portfólióval együtt) [20-26] milliárd EUR volt 2011 júniusában. E portfólió elsősorban kereskedelmiingatlan-fedezetű és lakossági jelzáloghitelekből áll. Németország állítása szerint a kezdeti portfólió jelentős részét már az első eszközátruházáskor lefedte a feltöltéshez kapcsolódó kiválasztási eljárás, így a fennmaradó rész kifogástalan, ezért piaci értéke egyenlő a könyv szerinti értékével. Továbbá a kereskedelmiingatlan-fedezetű jelzáloghitelekből álló portfólió elsősorban fedezett kötvények kibocsátására szolgál, így piaci értéke eléri az átruházási értéket.
(54)
Végül Németország előadta, hogy a WestImmo eszközeinek átruházása és a WestLB eszközeinek második átruházása esetében a tényleges gazdasági értéküknek meg kell egyeznie az átruházási értékükkel.
ii) Az SPM bank számára nyújtott kiegészítő tőkeinstrumentum
(55)
A keretmegállapodás értelmében Észak-Rajna-Vesztfália 2012. június 30-tól teljes tulajdonjogot szerez és felelősséget gyakorol a WestLB felett. Mivel a WestLB a szerkezetátalakítás során majd visszafizeti a SoFFinnak a SoFFin által a WestLB részére nyújtott, 1 milliárd EUR összegű csendes részesedést, ezért a tőke e részét pótolni kell. Észak-Rajna-Vesztfália vállalta, hogy a keretmegállapodás szerint (34) 1 milliárd EUR összegben kiegészítő tőkeinstrumentumot biztosít e célra (a továbbiakban: az SPM bank számára nyújtott további tőkeinstrumentumok).
iii) Az SPM bank további működési és felszámolási költségeinek átvállalása
(56)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv a WestLB/SPM bankra vonatkozóan két eltérő üzleti forgatókönyvet határoz meg: az egyik az alapesetre vonatkozó forgatókönyv, a másik a borúlátó forgatókönyv. Az alapeset szerint az ötéves időszakra vonatkozó, az SPM bank működtetésével és felszámolásával járó összesített veszteség (Transformationskosten) a nyugdíj-kötelezettségek átvállalásával együtt [3-6] milliárd EUR összeget tesz majd ki. A borúlátó forgatókönyv a létszámleépítéssel kapcsolatos különböző feltételezéseket, az épületekkel, informatikai beruházásokkal, nyugdíj-kötelezettségekkel kapcsolatosan szükséges értékcsökkenési leírások összegét és egyéb kilépési költségeket veszi alapul, és az öt éves időszakban [4-7] milliárd EUR teljes veszteséggel számol. Észak-Rajna-Vesztfália teljes tulajdonjogot szerez és felelősséget gyakorol a WestLB felett. Az alapesetre vonatkozó forgatókönyv és a borúlátó forgatókönyv is úgy számol, hogy az Észak-Rajna-Vesztfália által biztosított, 1 milliárd EUR összegű tőkeinstrumentum felhasználásra kerül. A keretmegállapodás értelmében a borúlátó forgatókönyv szerint Észak-Rajna-Vesztfáliának további forrásokat kellene biztosítania.
iv) Likviditási támogatás szerkezetátalakítási időszakban történő biztosítása iránti kötelezettségvállalás
(57)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv azt is kimondja, hogy a jelenlegi likviditást a takarékpénztáraknak, Észak-Rajna-Vesztfáliának és az EAA-nak fenn kell tartania a szerkezetátalakítási időszakban. Amennyiben a szerkezetátalakítási időszakban, 2012. június 30-ig kiegészítő likviditási támogatásra van szükség, akkor a WestLB, részvényesei és az EAA a keretmegállapodás értelmében megállapodnak az átalakítás során a likviditás biztosítására alkalmas intézkedésekről. A Németország által 2011. december 1-jén közölt információk szerint a kiegészítő likviditási segítségnyújtás alkalmazása stresszhelyzeti forgatókönyv esetén […].
3. SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVEK
a. BEVEZETÉS
(58)
Németország a Bizottságnak több szerkezetátalakítási tervet is benyújtott, amelyek eltérő állami támogatási intézkedésekkel és eltérő szerkezetátalakítási koncepciókkal foglalkoztak. A mindössze 5 milliárd EUR összegű kockázatlefedést magában foglaló első dokumentumanyagból született a 2009. áprilisi szerkezetátalakítási terv (35).
(59)
A 2009. áprilisi szerkezetátalakítási terv (36) két kulcseleme a WestLB mérlegfőösszegének 250 milliárd EUR-ról 125 milliárd EUR-ra való csökkentése (több eszköz, például a WestImmo értékesítésével) és valamennyi tevékenység reorientációja és kockázatának mérséklése, amelyet a WestLB nyílt, átlátható és diszkriminációtól mentes pályázati eljárás keretében történő értékesítése követ. Amennyiben az értékesítést nem sikerül megvalósítani, akkor a WestLB 2011 után nem köthet új ügyleteket. A WestLB részvényesei ugyan megbízást adtak egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek, valamint egy befektetési banknak az adásvételi folyamat lebonyolítására, 2010. szeptember 30-án pedig nyílt pályázatot hirdettek meg a WestLB-re vonatkozóan, a pályázati eljárás keretében nem érkeztek olyan ajánlatok, amelyeket a WestLB részvényesei gazdaságilag elfogadhatónak találtak volna.
(60)
Az új szerkezetátalakítási terveket 2009 decemberében (37), valamint 2011 februárjában nyújtották be. A 2011. februári szerkezetátalakítási terv a bank mérlegfőösszegének további, 80 milliárd EUR-ra való csökkentését, valamint a visszakövetelési kifizetések mellőzését vázolta fel. A végleges szerkezetátalakítási tervet 2011 júniusában jelentették be. Németország kifejezetten megerősítette a 2011. februári szerkezetátalakítási terv visszavonását. E határozat ezért kizárólag 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervet vizsgálja.
b. A 2011. JÚNIUSI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(61)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv az alábbi négy alapelemre épül:
(a)
az úgynevezett Verbundbank-tevékenységeket - vagyis a regionális takarékpénztárakkal való együttműködésre összpontosító üzleti tevékenységeket - 2011 folyamán, de legkésőbb 2012. június 30-ig leválasztják annak érdekében, hogy az így létrehozott Verbundbank beilleszthető legyen a takarékpénztárak hálózatába. A Helaba jelezte, hogy kész felvásárolni a Verbundbankot;
(b)
a WestLB többi részének értékesítésére tett erőfeszítések egészen addig folytatódnak, amíg lehetőség van adásvételi szerződés 2012. június 30. előtti megkötésére;
(c)
az EAA 2012. június 30-án átveszi azokat a portfóliókat, amelyeket nem a Verbundbank kapott, nem vásárolták fel a takarékpénztárak pénzügyi csoportjának tagjai és a WestLB nem értékesített harmadik feleknek 2012. június 30-ig; a WestLB 2012. június 30-a után nem köt új banki ügyleteket (a vagyonkezeléssel kapcsolatos ügyletek kivételével), és olyan, a kereskedelmileg az EAA-ra átruházott vagy általa fedezett, örökölt pozíciókkal rendelkező, a megszüntetés céljára létrejött egységet is tartalmazó kezelési platformmá alakul át, amely lebonyolítja az elbocsátásokat és vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújt (SPM bank néven);
(d)
az SPM bank EAA-nak, Verbundbanknak és harmadik feleknek vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújtó része (a továbbiakban: a kezelőtársaság) kiválik majd.
(62)
A terv nagy vonalakban a következőképpen foglalható össze:
5. táblázat
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervben célul kitűzött, alapvető szerkezet
Jelenlegi szerkezet
2011. június 30. előtt
Célszerkezet
2012. június 30. után
WestLB
Mérlegfőösszeg: 160 milliárd EUR
Kockázattal súlyozott eszközök: 88,5 milliárd EUR (2008-ban, lásd az 1. táblázatot)
Saját tőke: 4 milliárd EUR
Alkalmazottak: 4 400
Részvényesek: Észak-Rajna-Vesztfália: 48 %; régiók: 2 %;
takarékpénztárak: 50 %
SPM-holding/bank
Mérlegfőösszeg: véglegesítésre vár (eszközök szintetikusan átruházva az EAA-ra)
Kockázattal súlyozott eszközök: 1 milliárd
Alkalmazottak: 4 400; 2016-ban kevesebb mint 400 a holding- vagy az operatív társaságban
Saját tőke: […]
Részvényes: Észak-Rajna-Vesztfália: 100 %
WestImmo és a WestLB más leányvállalatai
Leányvállalat = SPM operatív társaság Mérlegfőösszeg: véglegesítésre vár (eszközök szintetikusan átruházva az EAA-ra)
Alkalmazottak: lásd a holdingnál
Leányvállalat: SPM kezelőtársaság Mérlegfőösszeg: 1 milliárd EUR
Alkalmazottak: 2016-ban legfeljebb 1 000
2016-ig értékesítésre kerül
A Verbundbank átruházása a Helabára
Mérlegfőösszeg: 40-45 milliárd EUR
Saját tőke: 1 milliárd EUR a takarékpénztáraktól
Alkalmazottak: ~ 400
Részvényesek: átruházás a Helabára
Eszközök értékesítése 2012. június 30-ig
Különleges tekintettel a WestImmóra (Pfandbriefbank)
A WestImmo mérlegfőösszege: [16-23] milliárd EUR
EAA: rossz bank 2010 áprilisától
A névleges volumen: 77,5 milliárd EUR (2011. október: 53)
Saját tőke: 3 milliárd EUR
Részvényesek: Észak-Rajna-Vesztfália: 48 %; régiók: 2 %;
takarékszövetkezetek: 50 %
EAA (feltöltött): a rossz bank
Mérlegfőösszeg: ~ [100-250] milliárd EUR
Saját tőke: a 2012. júniusi saját tőke és a 2012. június 30-án átruházott eszközök veszteségmentes felszámolására szolgáló, további tőke
Részvényesek: Észak-Rajna-Vesztfália: 48 %; régiók: 2 %;
takarékszövetkezetek: 50 %
i) Verbundbank
(63)
A Verbundbank üzleti tevékenységei leválasztás után egy újonnan létrehozott gazdálkodó egységhez kerülnek, amely majd egyesül egy másik bankkal. Az e határozat elfogadását megelőző eljárás során a takarékpénztárak lemondtak arról a korábbi szándékukról, hogy egy új, önálló bankot hozzanak létre. A Verbundbank az észak-rajna-vesztfáliai és a brandenburgi takarékpénztárak szolgáltatójaként és központi bankjaként funkcionál, és a WestLB megközelítőleg 400 korábbi alkalmazottját foglalkoztatja majd. Előfordulhat, hogy egy átmeneti időszak során igénybe veszi a WestLB/SPM bank által nyújtott szolgáltatásokat.
(64)
A Verbundbank alacsony kockázatú üzleti modellel rendelkezik majd. A takarékpénztáraknak és azok ügyfeleinek, középvállalatoknak, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek és egyéb intézményi ügyfeleknek kínál majd szolgáltatásokat és termékeket. Kínálata főként vállalati finanszírozást és hagyományos tőkepiaci tevékenységeket foglal magában. A Verbundbank kulcsfontosságú pénzügyi adatait tekintve, kockázattal súlyozott eszközeinek értéke 8,3 milliárd EUR, mérlegfőösszege pedig 40-45 milliárd EUR. A Verbundbankot létrejöttekor 1 milliárd EUR tőkével látják el, hogy szabályozói, 12 %-os sajáttőke-hányaddal rendelkezzen. A tőkét az észak-rajna-vesztfáliai takarékszövetkezetek (50 %) és az országos takarékpénztár (DSGV; 50 %) bocsátja rendelkezésre (38). Kötelezettségeit a takarékpénztárak betétei, kötvények és fedezett kötvények, valamint intézményi befektetők betétei alkotják majd. A források jelentős részét a takarékpénztárak pénzügyi csoportjának tagjai biztosítják majd.
(65)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv benyújtását követően a Helaba tartományi bank jelezte, hogy kész átvenni a Verbundbank tevékenységeit. 2011. december 12-én a Helaba elvileg pozitív eredménnyel zárta a WestLB válogatott eszközeiből és kötelezettségeiből álló portfólió átvilágítását, és megerősítette a Verbundbank felvásárlása iránti szándékát azáltal, hogy felhatalmazta igazgatóságát a Verbundbank-üzletág integrálásával kapcsolatos konkrét tárgyalások megkezdésére (39). A Verbundbanknak a Helabába vagy a takarékpénztári ágazatba való integrálását a takarékszövetkezetek szervezték meg, miután egyértelművé vált, hogy a Verbundbank jövedelmezősége önálló működés esetén várhatóan alacsony lesz, [2,0-3,0]% és [4,0-5,0]% közötti tőkearányos jövedelmezőséggel. Az általános költségek mérséklése és a Verbundbank tevékenységeinek a Helabába vagy a takarékpénztárakba való integrálásából fakadó szinergiák javítanák és elfogadható szintre emelnék a várható jövedelmezőséget.
ii) Az eszközök értékesítése vagy átruházása
(66)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv szerint a lehető legtöbbet értékesíteni kell 2012. június 30-ig (szerződéskötés) a WestLB azon részeiből, amelyek nem felelnek meg Verbundbankba való átcsoportosítás feltételeinek. Ez az eljárás összhangban van azokkal a folyamatban lévő értékesítési tevékenységekkel, amelyeket már a 2009. májusi határozatban foglalt feltételek teljesítése érdekében indítottak. […].
(67)
A WestLB olyan nagyobb egységeket bocsátott értékesítésre, mint például a vállalati és strukturált finanszírozási vagy a tőkepiaci részleg, amelyek a WestLB kulcsfontosságú bevételforrásai, ideértve az olyan kisebb egységeket is, mint a vállalati, a strukturált finanszírozási, a részvénypiaci, a hitelpiaci és a letétkezelési üzleti egységek, amelyek szükség esetén elektronikus adatfeldolgozó rendszereikkel és infrastruktúrájukkal együtt megvásárolhatók.
(68)
A WestLB az ajánlatokat számos kritérium alapján bírálja el, ilyen többek között a vételár és a vonatkozó korrekciós záradék, az adásvételnek a WestLB mérlegére és eredménykimutatására gyakorolt hatása, az ajánlat megalapozottsága például a finanszírozási koncepció és a vevő hasonló ügyletekben szerzett tapasztalata tekintetében, az ügylet jogi vonatkozásai és az EAA feltöltése.
(69)
2012. június 30-án a WestLB összes, még nem értékesített vagy a Verbundbankra át nem ruházott eszközét és kötelezettségét átruházzák az EAA-ra. Az alkalmazandó jogi keret (40) lehetővé teszi az EAA későbbi feltöltését, amennyiben többek között elegendő saját tőke áll rendelkezésre, az eszközökhöz kapcsolódó összes kockázat ismert, és részletes felszámolási tervet nyújtottak be.
(70)
A második eszközátruházás során alkalmazott átruházási módszerek azokat a módszereket követik, amelyeket már 2009 decemberében és 2010 áprilisában is alkalmaztak a WestLB első eszközátruházása keretében az első kettő részsorozat EAA-ra való átruházása során. Az előnyben részesített átruházási módszer ezúttal is a leválasztás, a fizikai átruházást pedig kizárólag abban az esetben válthatja fel a mögöttes kockázatok szintetikus átruházása, ha egyéb, megfelelő átruházási módszerek, például az értékesítés vagy a köztes részesedés jogilag vagy technikailag nem kivitelezhető, vagy kereskedelmileg indokolatlan kockázatokat hordoz.
(71)
Az átruházás célja annak biztosítása, hogy esettől függően a WestLB vagy az SPM bank a jövőben ne kössön új banki ügyleteket (a kezelési tevékenységeivel összefüggésben kötött ügyletek kivételével), és a továbbiakban saját számlájára ne legyen kitéve hitel- vagy piaci kockázatnak, amelyet a saját tőke minimális szabályozói mennyisége fedez majd a mindenkor alkalmazandó szabályozási keret alapján (41).
(72)
Ami az eszközök és kötelezettségek értékelését illeti, az átruházásra a kockázatoknak megfelelő, könyv szerinti értéken kerül sor, vagyis […].
iii) Az SPM bank
(73)
2012. június 30. után a WestLB nem köt új banki ügyleteket (a kezelési tevékenységeivel összefüggésben kötött ügyletek kivételével), felhagy a WestLB márkanév használatával, és új márkanév - SPM bank (előzetes munkanév) - alatt működik tovább. Az átalakítás eredményeképpen a WestLB-ből létrejön egyrészt egy olyan egység, amely a felszámolás céljából rendelkezik a kereskedelmileg az EAA-ra átruházott, örökölt pozíciókkal, és gondoskodik a fennmaradó személyzetről, másrészt egy olyan kezelési platform, amely kizárólag vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújt.
(74)
[…].
(75)
Az SPM bank tulajdonképpen holdingtársasággá válik (a továbbiakban: SPM-holding/bank), amelynek a tervek szerint két leányvállalata, az SPM Betriebsgesellschaft és az SPM Servicegesellschaft kezelőtársaság (a továbbiakban: kezelőtársaság) lesz.
(76)
Az adóügyi, jogi vagy szabályozási okok miatt az EAA-ra fizikailag át nem ruházható eszközöket kizárólag szintetikusan ruházzák át. Ezek az eszközök az SPM-holding/bank vagy az SPM Betriebsgesellschaft mérlegében szerepelnek majd, az SPM Servicegesellschaft mérlegében nem.
(77)
A feltöltés végrehajtása után esettől függően a WestLB vagy az SPM bank nem rendelkezik majd hitel- vagy piaci kockázatok (42) tekintetében kockázattal súlyozott eszközökkel, és csak viszonylag kevés olyan kockázattal súlyozott eszköze lesz, amelyek a tisztán működési kockázatok szavatolótőke-követelményeinek teljesítésére szolgálnak (az alapmutató módszer szerint számítva kevesebb mint 1 milliárd EUR) (43).
(78)
Az SPM Betriebsgesellschaft vállalja majd át a WestLB jelenlegi és korábbi alkalmazottaival szemben még fennálló nyugdíj-kötelezettségeket. Az SPM holdingtársaság, illetve az SPM Betriebsgesellschaft fő feladata lesz egyrészt, hogy a személyzetet a jelenlegi közel 4 400 főről 1 400-ra csökkentse 2016-ig, amely létszámból 1 000 fő a kezelőtársaság alkalmazottja lesz, másrészt, hogy megszüntesse a szükségtelen fióktelepeket és rendszereket. Az SPM Betriebsgesellschaft kizárólag nem az alaptevékenységéhez tartozó alapvető szolgáltatásokat nyújt majd, például épületek és irodák karbantartását végzi.
(79)
A kezelőtársaságot 2012. január 1-je és 2014. december 31-e között leválasztják, hogy a WestLB fennmaradó eszközeire és kötelezettségeire vonatkozóan vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújtson. Az eszközportfóliók EAA-ra (és a Verbundbankra) való átruházása miatt vagyonkezelési szolgáltatásokra van szükség, mivel sem az EAA, sem a Verbundbank nem végezhet portfóliókezelést. A kezelőtársaság az EAA-nak (és a Verbundbanknak) a szokásos piaci kamat ellenében nyújtja e szolgáltatásokat. A kezelőtársaság üzleti modelljének korlátozásai (lásd a 80-85 preambulumbekezdéseket) a kezelőtársaság értékesítését követően megszűnnek.
(80)
Az SMP holdingtársaságnak és leányvállalatainak rendelkezniük kell a tevékenységeik folytatásához továbbra is szükséges összes banki engedéllyel. Németország vállalja, hogy a banki engedélyek hatálya és száma a vagyonkezelési szolgáltatások nyújtásához szükséges minimumra korlátozódik.
(81)
Az EAA portfólióinak jelentős része tengerentúli fiókokban van és a jövőben is ott marad. 2011. október 31-én a WestLB New Yorkban megközelítőleg [5-15] milliárd EUR, Londonban megközelítőleg [15-25] milliárd EUR, Ázsiában pedig megközelítőleg [5-10] milliárd EUR értékű kitettséggel rendelkezett. E portfóliók EAA-ra való fizikai átruházása az első eszközátruházás keretében adóügyi, jogi vagy szabályozási okokból vagy nem volt lehetséges, vagy gazdaságilag indokolatlan volt, ezért kizárólag szintetikusan volt végrehajtható. Ezekkel az eszközökkel az SPM holdingtársaság vagy az SPM Betriebsgesellschaft rendelkezik majd részben a tengerentúli fiókjaiban vagy leányvállalataiban. Németország előadta, hogy a tengerentúli fiókok vagy leányvállalatok nem zárhatók be azonnal, ugyanakkor vállalja, hogy az SPM holdingtársaság vagy az SPM Betriebsgesellschaft valamennyi tengerentúli fiókját vagy leányvállalatát bezárja 2016 vége előtt, amennyiben a bezárást nem akadályozzák banki szabályozási előírások.
(82)
A kezelőtársaságnak továbbá megfelelően kell kezelnie ezeket a portfóliókat. A vagyonkezelési szakértelem megőrzése érdekében a kezelőtársaság New Yorkban, Londonban és egy helyen Ázsiában működtet majd fiókot. A várhatóan a kezelőtársaságnak dolgozó alkalmazottak megközelítőleg egyharmada az egyik tengerentúli fiókban fog dolgozni. A Bizottság értelmezése szerint tehát a kezelőtársaság értékesítése után az SPM bank 2016 után nem rendelkezik majd tengerentúli fiókokkal vagy leányvállalatokkal, amennyiben a bezárásokat nem akadályozzák banki szabályozási előírások.
(83)
A kezelőtársaságot nemcsak leválasztják, hanem azután legkésőbb 2016-ig értékesítik is. A kezelőtársaság értékesítésének megkönnyítése érdekében az SPM bank a 2012 és 2014 közötti időszakban harmadik felek portfólióra, vagyis a WestLB korábbi portfólióihoz nem kapcsolódó portfóliókra vonatkozó vagyonkezelési szolgáltatások nyújtására irányuló szerződéseket köthet. Az e tevékenységekből származó bevétel azonban nem haladhatja meg a kezelőtársaság bruttó összbevételének [40-60] %-át. E korlátozás a kezelőtársaság értékesítését követően megszűnik.
(84)
A kezelőtársaság értékesítéséből származó bevétel nyereségtartalma várhatóan megközelítőleg [8-12] % lesz, amelynek éppen elegendőnek kell lennie az értékesíthetőségéhez (44). A kezelőtársaság jövedelmezőségének felméréséhez alapul szolgáló eredményszámítás rávilágít, hogy 2016-ig jelentős költségcsökkentést kell megvalósítani (45).
(85)
Ha azonban az SPM bank 2016. december 31-ig nem értékesíti a kezelőtársaságot, akkor Németország kötelezettséget vállal a kezelőtársaság felszámolására. Ebben az esetben az összes fennálló szerződéses kötelezettség megszűnik 2017. december 31-én, ami a kezelőtársaság fokozatos megszüntetésének végső határideje (értékesítés hiányában).
4. NÉMETORSZÁG KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(86)
Németország a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv mellett benyújtotta kötelezettségvállalásai jegyzékét (lásd e határozat mellékletét), amely az alábbiak szerint foglalható össze:
a)
MÁRKANÉV
-
Németország vállalja, hogy a WestLB márkanév 2012. június 30. után nem használható (három hónapos türelmi idő alkalmazható, amennyiben technikai okokból szükségesnek bizonyul).
b)
VERBUNDBANK
-
Németország vállalja, hogy a Verbundbank üzleti tevékenységei a 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervben felsoroltakra korlátozódnak 2016. december 31-ig, mennyiben a Verbundbank 2016. december 31. előtt nem egyesül másik tartományi bankkal.
-
Németország vállalja, hogy Észak-Rajna-Vesztfália a jövőben nem vásárol a Verbundbank részvényeiből, és nem nyújt pénzügyi támogatást a Verbundbank számára.
-
Németország vállalja, hogy a Verbundbank önálló leválasztására nem törekszik, a Verbundbank eszközeit és kötelezettségeit pedig a takarékpénztári ágazat veszi át 2012. június 30. előtt.
-
Németország vállalja, hogy az összes érintett fél módosítás vagy késedelem nélkül teljesíti a keretmegállapodás szerinti kötelezettségeket azért, hogy az ügylethez elegendő fedezet álljon rendelkezésre és a Verbundbank leválasztása 2012. június 30. előtt végbemenjen, figyelembe véve az ügylet tárgyát és azt az értékelést, miszerint a gazdálkodó egység vállalati értéke nulla.
-
Németország vállalja, hogy a Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) szándékában áll a Verbundbank felvásárlása, amennyiben az átvilágítás kedvező eredménnyel zárul.
c)
AZ SPM BANK
-
Németország vállalja, hogy az SPM bank az alábbi szolgáltatásokra korlátozza tevékenységeit:
i.
az EAA, a Verbundbank és harmadik felek portfólióinak kezelése, ideértve szükség esetén a következőket: követeléskezelés, értékpapír-elszámolás, likvidáció és értékesítés, hitelkockázat-elemzés, hitelkockázat-kezelés és -ellenőrzés, hitelkockázati kontrolling, szabályozói jelentéskészítés, vállalatok biztosítékainak kezelése a kapcsolódó adatkezeléssel együtt, piaci kockázatok kezelése, informatikai és háttérirodai szolgáltatások, finanszírozás, fedezetbiztosítás, készpénzkezelés, pénzügyi jelentéskészítés, részesedések kontrollingja, jogszabályi megfeleltetése és kezelése;
ii.
az EAA-ra szintetikusan átruházott eszközök esetében az EAA a felszámolási stratégiája keretében lebonyolíthatja különösen ezeknek az eszközöknek a prolongálását, értékesítését vagy értékpapírosítását; az SPM bank ilyen esetekben kizárólag az EAA nevében és annak utasítása szerint jár el (46).
-
Németország leírást nyújtott be a szükséges banki engedélyekről, és vállalta, hogy minden egyéb banki engedélyt visszaadnak 2012. december 31-ig.
-
Németország vállalja, hogy az SPM bank személyzete a kezelőtársaságban a jelenlegi 4 400 főről 1 000 főre csökken 2016-ra. A leépítés során elérni kívánt alkalmazotti létszámra vonatkozó irányszámokat is megadta.
-
Németország vállalja, hogy az SPM bank bizonyos feltételeket szem előtt tart, ha harmadik félnek kínál szolgáltatásokat. A harmadik felekkel bonyolított ügyletek volumene nem haladhatja meg bruttó összbevételének [40-60] %-át. Harmadik felekkel szerződést csak a különálló gazdálkodó egység (a leválasztandó kezelőtársaság) köt, amelynek banki engedélye csak a minimálisan szükséges tevékenységekre korlátozódik.
-
Németország vállalja, hogy a kezelőtársaság értékesítése 2016. december 31-ig megtörténik. A harmadik felekkel kötött, 2017 utáni lejáratú szerződések megengedettek, amennyiben a szerződés biztosítja az ügyfél számára, hogy a szerződést a kapacitásra hivatkozva jogában áll felmondani (2017. december 31-től kezdődő hatállyal).
-
Amennyiben a kezelőtársaság értékesítése a határidőig nem megy végbe, akkor Németország biztosítja, hogy 2017. december 31-től kezdődő hatállyal sor kerüljön a kezelőtársaság valamennyi tevékenységének leállítására vagy átruházására. A kezelőtársaság sikeres értékesítése esetén az üzleti tevékenységeire vonatkozó valamennyi korlátozás megszűnik.
-
Németország vállalja, hogy az SPM bank nem nyújtja a következő szolgáltatásokat: saját részre végzett kereskedés, bármilyen befektetési jegy kibocsátása, projektfinanszírozás és kereskedelmi finanszírozás, eszközalapú finanszírozás, értékpapírosítás és szindikált hitelek nyújtása, valamint nemzetközi vállalati banki szolgáltatások. Az EAA által garantált, szintetikusan átruházott eszközök esetében az SPM bank a hivatalos hitelező, így előfordulhat, hogy az SPM banknak hiteleket kell nyújtania vagy értékesítenie, vagy értékpapírosítást kell végeznie, de ezeket az intézkedéseket kizárólag az EAA kérésére hajthatja végre.
-
Németország vállalja, hogy az SPM bank kizárólag méltányos piaci áron kínálja vagyonkezelési szolgáltatásait, és hogy a kínált kamatlábak elegendőek lesznek a kezelőtársaság minden költségének fedezésére.
-
Németország vállalja, hogy az SPM banknak 2016 után már nem lesznek tengerentúli fiókjai vagy leányvállalatai, amennyiben a bezárásokat nem akadályozzák banki szabályozási előírások. A kezelőtársaságnak azonban lehet egy-egy tengerentúli fiókja Londonban, New Yorkban, valamint Ázsiában ahhoz, hogy helyi szakértelem álljon a rendelkezésére, hogy lefedje az időzónákat, hogy mérsékelje a működési kockázatokat, és hogy versenyképes legyen.
-
Németország vállalja, hogy az SPM bankot megbízott fogja felügyelni.
d)
EAA
-
Németország vállalja, hogy az EAA szolgáltatási szerződésének 2016. december 31-ig történő kiterjesztése és meghosszabbítása után az EAA a számára szükséges vagyonkezelési szolgáltatásokat a kereskedelmi árazással kapcsolatos kötelezettségvállalásnak megfelelően, nyilvános pályázati eljárás útján szerzi be.
e)
ELLENŐRZÉS
-
Németország vállalja, hogy a Bizottságnak negyedéves jelentéseket nyújt be a Bizottság és Németország között 2011. december 16-án létrejött megegyezés alapján hozott intézkedésekről.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA AZ EUMSZ 108. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINT
1. A 2009. DECEMBERI HATÁROZAT
(87)
2009. decemberi határozatában a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése értelmében kételyeit fejezte ki a határozatban vizsgált eszközátvételi intézkedéseknek az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló bizottsági közleménnyel (47) (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) való összeegyeztethetőségét illetően. A Bizottság véleménye szerint továbbá az életképesség helyreállítása, a megfelelő tehermegosztás és a (kiegészítő) támogatás okozta versenytorzulás enyhítése nem meggyőzően bizonyított „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című bizottsági közleménynek (48) (a továbbiakban: a szerkezetátalakításról szóló közlemény) megfelelően.
(88)
A Bizottság jelezte, hogy nemcsak az eszközök EAA-ra való átruházásából fakadó új támogatást vizsgálta, hanem újra meg kellett vizsgálnia a 2009. májusi határozattal engedélyezett támogatást is (49).
(89)
A Bizottság kételyeit fejezte ki a takarékpénztárak megfelelő saját hozzájárulásával kapcsolatosan is, figyelembe véve, hogy a takarékpénztárak eszközátvételi intézkedésből fakadó kötelezettségei korlátozottak voltak, az EAA létrehozásához szükséges tőkét pedig nem a takarékpénztárak teremtették elő, hanem csak Németország bocsátotta rendelkezésre (50).
(90)
Németországnak felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet kellett benyújtania, amely figyelembe veszi az állami támogatás teljes összegét, továbbá megfelelő ellentételezést és további mélyreható szerkezetátalakítást tartalmaz.
2. A 2010. NOVEMBERI HATÁROZAT
(91)
A Bizottság a 2010. novemberi határozatban kiterjesztette az eljárást, mivel megnőttek a kétségek az első eszközátruházásnak az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége és a 2009. decemberi szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetősége miatt; ez utóbbi nem tudta bizonyítani, hogy alkalmas a kedvezményezett életképességének helyreállítására, valamint a megfelelő tehermegosztásra és a támogatás okozta versenytorzulás enyhítésére.
(92)
A Bizottság különösen az első eszközátruházás tekintetében adott hangot az értékvesztett eszközök támogathatóságával kapcsolatos kételyeinek. A Bizottság megállapította az állami támogatás meglétét és a támogatás mértékét, továbbá úgy értékelte, hogy a támogatás az összegek mértéke miatt nem lenne összeegyeztethető az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel, amennyiben azt nem követelik vissza vagy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerinti további szerkezetátalakítással vissza nem térítik.
(93)
A Bizottság a 2010. novemberi határozatában a szakértői megállapítása alapján 6,9 milliárd EUR-ra becsülte az első eszközátruházáshoz köthető támogatás összegét. Ez az összeg az eszközök átruházási értéke és piaci értéke közötti különbségnek (megközelítőleg 11 milliárd EUR) (51) az EAA-nak nyújtott kezdőtőkével (megközelítőleg 3,3 milliárd EUR) (52), bizonyos hitelkockázathoz kapcsolt értékpapírok könyv szerinti értékével (megközelítőleg 0,3 milliárd EUR) (53) és a korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségek átruházásával kapcsolatos levonással (megközelítőleg 0,9 milliárd EUR) (54) korrigált értéke.
(94)
A Bizottság jóváhagyta továbbá a szakértői által megállapított átruházási különbözetet, vagyis az átruházott eszközök és kötelezettségek átruházási értéke és tényleges gazdasági értéke közötti nettó különbséget. A Bizottság szerint az átruházási különbözet 3,4 milliárd EUR a sajáttőke- és hiteltényezők korrekciója után (55). Az értékpapír-portfólió tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy az érintett eszközosztályok értékvesztettnek nyilvánításához (56) további bizonyítékra lenne szükség annak megállapítása érdekében, hogy az érintett eszközök piacai vevők és eladók hiányában valóban helytelenül működtek. Továbbá a Bizottság a döntéshozatali gyakorlata alapján egyetértett a szakértőkkel abban, hogy a WestLB által a tényleges gazdasági érték meghatározásához használt diszkontálási tényezők túl alacsonyak voltak, így a tényleges gazdasági érték esetében túlzottan magas végeredmény született. A Bizottság továbbá egyetértett a szakértők azon megállapításával, hogy a hitelportfólió tényleges gazdasági értéke a nemteljesítési veszteségre vonatkozó, nem kellően konzervatív feltételezések miatt megközelítőleg 1,0 milliárd EUR-val elmaradt a WestLB becslésétől. A Bizottság megjegyezte, hogy a számadatok összehasonlítása - a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának megfelelően (57) - ágazati szinten történt. Emellett a Bizottság újra megvizsgált más enyhítő tényezőket, de úgy döntött, hogy nem indokolt azokat figyelembe venni a tényleges gazdasági érték meghatározásakor.
(95)
A Bizottság továbbá kételyeit fejezte ki az értékvesztett eszközök kezelésével kapcsolatosan, mivel azokat továbbra is a WestLB kezelte. Emellett a Bizottság abból, hogy az EAA nem sokkal létrehozása után 1 milliárd EUR veszteséget könyvelt el, arra következtetett, hogy a veszteség már az átruházás napján is fennállhatott. Ez kétségeket támasztott azzal kapcsolatosan, hogy az érintett eszközök az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 32. pontjának hatálya alá tartoznak-e.
(96)
Németországnak ismét felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet kellett benyújtania, amely figyelembe veszi a WestLB-nek nyújtott kiegészítő támogatást, és foglalkozik a határozatban jelzett hiányosságokkal.
IV. NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA
(97)
Németország nem vitatja, hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
1. AZ EAA-RA VALÓ ELSŐ ESZKÖZÁTRUHÁZÁSRÓL
(98)
Németország vitat bizonyos, az EAA-ra való első eszközátruházással kapcsolatos megállapításokat.
a. AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNY ALKALMAZHATÓSÁGA
(99)
Egyrészről Németország megerősíti 2010. február 2-i álláspontját, miszerint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény az EAA-ra való első eszközátruházásra nem alkalmazandó. Németország előadta, hogy az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés terhét valójában a WestLB viseli, mivel a WestLB ruház át saját tőkét az EAA-ra. Németország a 2009. májusi határozatra hivatkozva azt állítja, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény az említett határozat (16) preambulumbekezdéséhez kapcsolódó 8. lábjegyzetnek megfelelően nem alkalmazandó akkor, ha egy intézkedést állami részvényesek tulajdonosi minőségükben hajtanak végre.
b. AZ ELSŐ ESZKÖZÁTRUHÁZÁS TÉNYLEGES GAZDASÁGI ÉRTÉKÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA
(100)
Másrészről Németország előadta, hogy a Bizottság hibákat vétett az átruházott eszközök értékelésekor és a skálatényezők alkalmazásakor.
(101)
Németország azt állítja, hogy a Bizottság értékelése általában véve túl konzervatív volt, továbbá részletesen bemutatja a „strukturált értékpapírok”, „egyéb értékpapírok” és „hitelportfólió” eszközosztályokkal kapcsolatos bizonyos szempontokat.
(102)
A „strukturált hitelek” portfólió esetében Németország előadta, hogy a WestLB-nek a Bizottság által kifogásolt értékelési módszerét a Deutsche Bundesbank elfogadhatónak találta. Továbbá rámutatott arra, hogy a Németország szakértőjeként megbízott BlackRock Solutions magasabb tényleges gazdasági értéket állapított meg a portfólió esetében, mint a WestLB, ami azt jelenti, hogy a WestLB kellően konzervatív megközelítést alkalmazott.
(103)
Az „egyéb értékpapírok” portfólió tekintetében Németország azt állítja, hogy az értékelések közötti főbb eltérések abból a kérdésből fakadnak, hogy van-e alkalmazható piaci érték. Míg a WestLB felkínálta saját (főként likviditáson alapuló) követelményeit annak eldöntésére, hogy a piac értékvesztéssel érintett-e, Németország bírálja a Bizottság szakértőit, mivel nem szolgáltak kellő magyarázattal arra a megállapításukra, hogy szinte egyik eszköz piaca sem volt értékvesztéssel érintett. Németország példaként az értékpapír-portfólió jelentős részét kitevő államkötvényeket hozta fel, továbbá előadta, hogy a piaci árak 2009 végén tapasztalt visszaesése értékvesztést jelzett a piacon.
(104)
A „hitelportfólió” értékelése tekintetében Németország azt állítja, hogy a Bizottság szakértőinek véleménye, amely a részletes hiteldokumentációba való betekintés nélkül született, nem használható fel a WestLB által közölt értékek cáfolatára. Németország különösen a felhasznált értékelési paraméterek átláthatóságának hiányát, a belső ellentmondásokat és a Bizottság szakértői által alkalmazott, túlzottan konzervatív megközelítést kifogásolja. Németország állítása szerint az Európai Bankfelügyeleti Bizottság stressztesztjeiben alkalmazott paramétereket kellene alkalmazni a Bizottság szakértői által alkalmazottak helyett. Németország különösen azt a stresszhelyzeti forgatókönyvet bírálta, amelyben a Bizottság szakértői 70 %-os nemteljesítési valószínűséggel és 30 %-os nemteljesítési veszteséggel számoltak.
(105)
Végül Németország a támogathatósággal kapcsolatosan felmerült kételyekkel foglalkozott, és azzal érvelt, hogy az EAA első éves jelentése (2010. június 30.) nem jelez meglévő portfólióveszteséget. Németország cáfolja a Bizottság azon kételyeit, miszerint az EAA szerkezetében várható veszteségeket alábecsülték, és azzal érvel, hogy az EAA tényleges kockázatmegelőzési összege elsősorban a Phoenix portfólióhoz igazodik. Ez az összeg valójában [0,5-1,5] milliárd EUR-val alacsonyabb, mint a felszámolási tervben előirányozott összeg. Ezért az, ahogy az EAA a tartalékképzést kezelte, nem ütközött a WestLB várható veszteségekre vonatkozó értékelésével.
c. ENYHÍTŐ TÉNYEZŐK
(106)
Végül Németország előadta, hogy az átruházott portfóliók értékelésekor figyelembe kell venni az enyhítő tényezőket, különösen i. a korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségek, ii. a jövőbeli pénzforgalom, iii. a le nem hívott hitelkeretek, valamint iv. a várható veszteségek diszkontálása tekintetében.
(107)
A korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségeket illetően Németország azt állítja, hogy e kötelezettségek (58) EAA-ra való átruházásával a WestLB 882 millió EUR összegű gazdasági előnyről mond le, amit figyelembe kell venni.
(108)
A jövőbeli pénzforgalmat illetően Németország előadta, hogy a portfóliók EAA-ra való átruházásával a WestLB 880 millió EUR összegű jövőbeli pénzforgalomról (kamatfizetések stb.) mond le, amit ugyancsak figyelembe kell venni.
(109)
A folyósítandó, le nem hívott hitelkereteket illetően Németország azt állítja, hogy a le nem hívott hitelkeretek EAA-ra való átruházásához korrekcióra van szükség, mivel potenciális kockázataikat a tényleges gazdasági érték számítása magában foglalja, ugyanakkor potenciális bevételtermelő erejüket az átfogó értékelés nem tartalmazza.
(110)
A várt veszteségek diszkontálását illetően Németország előadta, hogy a portfóliók értékelésének a várható veszteségek diszkontált értékén kell alapulnia, mivel az óvatosság ezzel ellentétes koncepcióját a tényleges gazdasági érték számításakor már kellőképpen alkalmazták.
2. A TAKARÉKPÉNZTÁRAK TÁMOGATÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ ELŐNYÉRŐL
(111)
Azon aggályokkal kapcsolatosan, miszerint a takarékpénztárak jogellenesen részesülhettek támogatásban, Németország az alábbi észrevételeket tette:
(112)
Egyrészről Németország rámutatott arra, hogy a WestLB részvényesei, köztük a takarékszövetkezetek, nem voltak kötelesek rossz bankot létrehozni, ezt az intézkedést önálló döntés alapján hajtották végre.
(113)
Másrészről Németország utalt arra, hogy az FMStFG nem állapít meg korlátozás nélkül kötelességet a veszteségek megtérítése iránt. A veszteségek megtérítése iránti kötelezettség a kedvezményezett bankba fektetett saját tőkének megfelelő összegre korlátozódik. Németország előadta, hogy az FMStFG az eltérő pénzügyi kapacitások figyelembevétele érdekében lehetővé teszi a veszteségek megtérítése iránti kötelezettség szerződéses megosztását, amely nem azonos a saját tőke arányában történő megosztással.
(114)
Végül Németország azzal érvelt, hogy a takarékpénztárak az EAA esetleges veszteségének legfeljebb 4,5 milliárd EUR összegig történő megtérítése iránti kötelezettségvállalásukkal megfelelő részt vállalnak a teherből.
V. A WESTLB-NEK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(115)
A WestLB-nek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás értékelése során a WestLB-nek 2008 óta nyújtott összes támogatást kell figyelembe venni, mivel a 2009. májusi határozat után nyújtott támogatásokat a 2009. májusi határozatban jóváhagyott szerkezetátalakítási folyamathoz folyósították. A támogatás mértékének jelentős növekedésére és a szerkezetátalakítási terv módosításaira figyelemmel azonban újból értékelni kell a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv szerinti támogatás teljes összegét.
1 AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN VETT ÁLLAMI TÁMOGATÁS
(116)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(117)
Ahhoz, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősüljön, a következő feltételeknek kell teljesülniük: a) azt egy tagállamnak vagy állami forrásokból kell finanszírozni; b) annak olyan előnyt kell biztosítania, amely bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti; c) annak torzítania kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie; és d) képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.
(118)
A Bizottság fenntartja azt az álláspontját, miszerint ezek a feltételek - ahogyan azt az alábbiakban kifejti - az összes intézkedés esetében teljesülnek, még annak figyelembevétele esetén is, hogy a WestLB banki tevékenységeit be fogja szüntetni, mivel a WestLB továbbra is folytat gazdasági tevékenységeket, például vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújt. Mivel a WestLB ezeket a tevékenységeket még mindig nemzetközi versenyhelyzetben folytatja, a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések esetlegesen torzíthatják a versenyt és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet is (59).
a. A PHOENIX PORTFÓLIÓ KOCKÁZATLEFEDÉSE
(119)
A Bizottság a 2009. májusi határozatában már kimondta, hogy a kockázatlefedés állami támogatásnak minősül. Németország tisztázta, hogy a kockázatlefedés még mindig az EAA-ra átruházott Phoenix portfólió saját tőkéből álló részére vonatkoznak.
b. A TŐKEINJEKCIÓ
(120)
A Bizottság a 2009. decemberi határozatában már megállapította, hogy a 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül.
c. AZ SPM BANK SZÁMÁRA NYÚJTOTT KIEGÉSZÍTŐ TŐKEINSTRUMENTUM
(121)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv szerint Észak-Rajna-Vesztfália az SPM bank javára 1 milliárd EUR összegben kiegészítő instrumentumot bocsát ki, amely pótolja a WestLB saját tőkéjének a SoFFin részére visszafizetendő részét (60). Mivel a kiegészítő instrumentum az SPM bank számára tőkepótlásra szolgál, ezért teljes mértékben viselnie kell a veszteségeket is, ellenkező esetben a szabályozó nem hagyná jóvá ezt az ügyletet. Az új instrumentumnak ezért tőkét is tartalmaznia kell. A tőkét Észak-Rajna-Vesztfália bocsátja rendelkezésre, ezért állami forrásból származik. Az eszköz egy különálló banknak tőkehiány esetére nyújt fedezetet, ezért szelektív előnyt biztosít az SPM banknak. Mivel az SPM bank olyan ágazatban tevékenykedik majd, amelyben más tagállamok vállalkozásai is jelen vannak, a intézkedés valószínűleg torzítja majd a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ennélfogva állami támogatásnak minősül, ahogyan azt hasonló tőkeintézkedések elemzése is megerősítette (61).
d. AZ ÉSZAK-RAJNA-VESZTFÁLIA ÁLTAL AZ SPM BANK SZÁMÁRA NYÚJTOTT KIEGÉSZÍTŐ VESZTESÉGFEDEZET
(122)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv szerint Észak-Rajna-Vesztfália öt évre átvállalja az SPM bank működtetésével és felszámolásával kapcsolatos veszteségeket, valamint az összes nyugdíj-kötelezettséget. Az SPM bank által a működése során felhalmozott összes veszteség az alapesetre vonatkozó forgatókönyv szerint feltehetőleg [3-6] milliárd EUR, a borúlátó forgatókönyv szerint pedig [4-7] milliárd EUR lesz. A veszteségeket […] viseli. Az SPM bank által termelt veszteség átvállalása iránti kötelezettségvállalás ezért egy [100-700] millió EUR és [0,5-2,0] milliárd EUR közötti tőkeinjekcióhoz hasonlítható. Az SPM bank számára nyújtott kiegészítő tőkeinstrumentumhoz hasonlóan a kiegészítő veszteségfedezet is kiterjed az SPM bank tőkehiányára, és annak szelektív előnyt biztosít, mivel semmi sem utal arra, hogy a bank ehhez a tőkéhez a piacon is hozzá tudna jutni. Mivel az intézkedés Észak-Rajna-Vesztfáliától ered, ezért azt állami forrásból finanszírozzák. Figyelembe véve a bankszektor 118 preambulumbekezdésben meghatározott jellemzőit, az intézkedés alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. Következésképpen állami támogatásnak minősül.
e. AZ ELSŐ ESZKÖZÁTRUHÁZÁS
(123)
A Bizottság a 2009. decemberi határozatában már megállapította, hogy a rossz bank létrehozása formájában megvalósított eszközátvételi intézkedés állami támogatásnak minősül (62).
(124)
A Bizottság nem ért egyet Németország azon véleményével, miszerint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény nem alkalmazható. Ehelyett döntéshozatali gyakorlatára emlékeztet, miszerint a Bizottság az értékvesztett eszközökről szóló közleményben útmutatást adott arra vonatkozóan, hogy hogyan kezelendők a tagállamok által elfogadott eszközátvételi intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint az alapján, hogy: „az értékvesztett eszközök olyan eszközkategóriát alkotnak, amelyek a bankok számára valószínűleg veszteségesek. A Bizottság úgy véli, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény hatályának ki kell terjednie minden olyan intézkedésre, amely értékvesztett eszközökre irányul, és amely a kedvezményezett intézmény javára eszközátvitelt valósít meg, mivel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény meghatározása szerint eszközátvételnek minősül minden olyan intézkedés, amelynek révén a bank mentesül bizonyos eszközosztályok jelentős leértékelésének szükségessége alól” (63).Az első eszközátruházás szintén ilyen jellegű intézkedésnek minősül, mivel mentesíti a WestLB-t az eszközei leértékelésének következményei alól. Németország tulajdonképpen korábban megerősítette, hogy a WestLB már nem felelt volna meg a minimális tőkére vonatkozó szabályozói követelményeknek, ha az állami támogatási intézkedés nem nyújtott volna számára védelmet (64).
(125)
Az időbeli hatály tekintetében az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazandó az eszközátruházásra. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a határozat meghozatalakor hatályos jogszabályokat és iránymutatásokat kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy a támogatási intézkedéseket mikor dolgozták ki vagy jelentették be (65). A Bizottság az értékvesztett eszközökről szóló közleményt a jelenlegi pénzügyi válsággal összefüggésben tulajdonképpen már a közlemény közzététele előtt bejelentett intézkedésekre is alkalmazta (66).
(126)
A Bizottság annak ellenére sem változtatott ezen az értékelésen, hogy Németország kifogást emelt azzal kapcsolatosan, hogy a Bizottság a 2009. májusi határozatban nem alkalmazta az értékvesztett eszközökről szóló közleményt. Bár előfordulhat, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazásának mellőzése helytelen volt, Németország nem várhatja el jogosan, hogy a Bizottság továbbra is ezt a megközelítést alkalmazza. Mindenesetre a 2009. májusi határozatban szereplő indoklás a kezességvállalás néveleges összegének a támogatás összegeként való elfogadására irányult, amely az értékvesztett eszközök esetében nem ritka (67); ha azonban a jelen esetben is ezt a megközelítést alkalmaznák, akkor az olyan összeget eredményezne, amely jóval meghaladja az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított támogatási összeget.
(127)
A fő kérdés tehát továbbra is a támogatás összegének megállapítása marad. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 39. pontja szerint az értékvesztett eszközökre vonatkozó intézkedéssel akkor nyújtható támogatás, ha az átruházási érték meghaladja a teljes portfólió piaci értékét.
(128)
A Bizottság a 2010. novemberi határozatban 11 milliárd EUR-ban állapította meg a támogatás előzetes összegét, amelynek kiszámításakor enyhítő tényezőket nem vettek figyelembe. Ezért a Bizottság felbecsülte a piacon nem forgalmazott eszközök feltételezhető piaci értékét, és a szakértők véleményére hagyatkozott. A Bizottság ugyanakkor a szakértői zárójelentés részletes adataira támaszkodva - a portfólió mélyreható elemzésével - finomítani tudta becslését.
(129)
A 6. táblázat részportfóliónkénti bontásban áttekintést nyújt a piaci értékről:
6. táblázat
az első eszközátruházás piaci értéke (milliárd EUR-ban)
Az átruházott eszközök portfóliója
könyv szerinti érték
A Bizottság becslése szerinti piaci érték
Strukturált értékpapírokból álló portfólió
Phoenix
22 764
13 200
Európai szuper szenior portfólió
2 918
1 750
Egyéb eszközfedezetű értékpapírok
3 188
2 900
Értékpapír -por tfólió
Kötvények
16 501
(722)
Banque D'Orsay Portfolio
2 749
23 749
Hitel-nemteljesítési csereügyletek és származtatott termékek
(65)
(102)
Hiteltermékek
Lehívott pozíciók
20 061
17 355
Le nem hívott hitelker etek
-
(748)
Összesen
68 116
52 887
(130)
Az értékpapír-potfólió, valamint a strukturált értékpapírokból álló portfóliónak az eszközfedezetű értékpapírokat tartalmazó részportfóliója esetében a piaci értékek már eleve rendelkezésre álltak vagy levezethetők voltak az eleve rendelkezésre álló piaci értékkel rendelkező, hasonló eszközök értékeléséből (18,430 milliárd EUR [a következő bontásban:
], illetve 2,9 milliárd EUR).
(131)
A hitelportfólió esetében a súlyos stresszhelyzeti forgatókönyvet (68) használták fel közelítő piaci értékként, ami a le nem hívott ígérvények 748 millió EUR összeggel való diszkontálását eredményezte (teljes összeg: 16,607 milliárd EUR, a következő bontásban:
).
(132)
Az európai szuper szenior részportfólió esetében a WestLB várható tőkeveszteségre vonatkozó eredeti becslése nagyon konzervatívnak és a kiszámított piaci értékhez közel állónak tekintendő. Ennek eredményeképpen az európai szuper szenior portfólió WestLB által levezetett tényleges gazdasági értéke felhasználható becsült piaci értékként (1,750 milliárd EUR) (69). A strukturált értékpapírokból álló és összetett, lépcsőzetes kifizetési struktúrával rendelkező Phoenix portfólió tekintetében a következőképpen becsülték fel a piaci értéket: először a mögöttes biztosítékok piaci árfolyammal meghatározott értékét megközelítőleg 54 %-ban (12,375 milliárd EUR) állapították meg. Figyelembe véve a rendelkezésre álló készpénzt (a felszámítandó 1,325 milliárd EUR-t) és a valószínűsíthető tőkekiáramlásokat (kedvezőtlen, a piaci árfolyammal való értékelést magában foglaló forgatókönyv esetén levonandó mintegy 0,5 milliárd EUR-t), a piaci érték megközelítőleg 13,2 milliárd EUR-ra becsülhető (70).
(133)
A teljes összeg (52,887 milliárd EUR) átruházási értékkel (68,116 milliárd EUR) való összehasonlításával meghatározható a támogatás összege, amelyet néhány enyhítő tényező figyelembevételével kell csökkenteni. Az enyhítő tényezők közé az EAA fenti 93 preambulumbekezdésben említett, 3,267 milliárd EUR összegű tőkéje, a fentiekben szereplő, a korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségekből származó 882 millió EUR, valamint a Phoenix-struktúrán belüli, hitelkockázathoz kapcsolt értékpapírok átruházásából származó 268 millió EUR összeg tartozik. Ezért az állami támogatás végösszege 10,812 milliárd EUR, azaz 15,229 milliárd EUR - 4,417 milliárd EUR.
(134)
A támogatás összege tartalmazza a WestLB részvényesei által az EAA veszteségeinek fedezésére vállalt kezesség összegét (lásd a 33 - 40 preambulumbekezdést), mivel ez a kezességvállalás felváltja majd azt a kötelezettségvállalást, amelyet a szövetségi állam tett, amikor az EAA-n keresztül eszközöket vásárolt a WestLB-től. Megjegyezendő, hogy az FMStFG szerint a részvényeseknek kártérítést kell nyújtaniuk a szövetségi államnak a jövőben felmerülő veszteségekért. Ezért a szövetségi állam felelősségét tulajdonképpen felváltja a WestLB részvényeseinek a szervezeten belüli felelőssége. Ez azonban semmilyen hatással nincs a kedvezményezettre, a kezességvállalások különálló támogatási forrásként való kezelése pedig a támogatás kétszeres beszámítását jelentené. Ezek a kezességvállalások ezért nem növelik a támogatás összegét az EAA-ra való első eszközátruházás során.
f. A MÁSODIK ESZKÖZÁTRUHÁZÁS - AZ EAA FELTÖLTÉSE
(135)
A második eszközátruházás az EAA-nak a WestLB forgóeszközeivel és kötelezettségeivel való feltöltését foglalja magában. Figyelembe kell venni, hogy csak a WestImmo elkülönített portfóliójának az EAA-ra való átruházása megy végbe biztosan, míg a Verbundbankhoz és Pfandbriefbankhoz köthető eszközök és kötelezettségek átruházása csak lehetőségként merül fel. A WestLB továbbá az összes részlegét és üzleti egységét értékesítésre bocsátotta, ennek eredményeképpen pedig még előfordulhat, hogy a kapcsolódó eszközök és kötelezettségek piaci áron kelnek el 2012. június 30. előtt, így azokat nem ruházzák át az EAA-ra. A következő értékelés azonban kizárólag azon az óvatos feltételezésen alapul, miszerint 2012. június 30-án a WestLB összes forgóeszközét és kötelezettségét átruházzák az EAA-ra.
(136)
A WestImmo esetében a hozzávetőleg [5,3-6,9] milliárd EUR összegű (HGB könyv szerinti érték) eszközt és kötelezettséget tartalmazó, elkülönített portfóliót leválasztják és átruházzák az EAA-ra. A piaci értéket a fenti 4. táblázatban szereplő adatoknak megfelelően állapították meg. A Bizottság a piaci értékre vonatkozó számadatok vizsgálata alapján elfogadhatónak találta az arra a kérdésre adott magyarázatot, hogy az összeg miért tekintendő kellően óvatosnak. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az átruházási érték és a piaci érték közötti különbség, vagyis a támogatási összeg a második eszközátruházás WestImmóra eső része esetében [300-800] millió EUR.
(137)
Németország továbbá előadta, hogy amennyiben az elkülönített portfóliótól megszabadított WestImmót nem sikerül Pfandbriefbankként értékesíteni, ezért pedig az EAA-ra kell átruházni, akkor az átruházási értéke megegyezne a piaci értékével. Ez az állítás elfogadhatónak tűnik, figyelembe véve azt, hogy a Pfandbriefbankot szándékosan mentesítették a értékvesztett eszközöktől.
(138)
A WestLB esetében hozzávetőleg [120-150] milliárd EUR összegű (HGB könyv szerinti érték) eszközt és kötelezettséget választanak le. A portfólió piaci értékét [1,0-1,8] milliárd EUR-val a HGB könyv szerinti érték alatt állapították meg, az 47 preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban ismertetett módon. A Bizottság megvizsgálta a WestLB fennmaradó eszközeinek és kötelezettségeinek a piaci értékére vonatkozó számadatokat. Nem tárt fel ellentmondásokat a piaci értékelésben. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a WestLB az első eszközátruházás keretében megszabadult az értékvesztett eszközöktől, és ez jelentős tőkeátvételt eredményezett. Ezért nem meglepő, hogy a portfólió minősége és egyúttal piaci értéke sokkal magasabb, mint az első átruházott portfólióé. A Bizottság ezért elismeri, hogy az eszközök és kötelezettségek portfóliójának piaci értéke összesen [1,0-1,8] milliárd EUR-val alacsonyabb az átruházási értéknél (HGB könyv szerinti értékek), továbbá hogy a második eszközátruházás WestLB-re eső részére nyújtott támogatás összege így [1,0-1,8] milliárd EUR-t tesz ki.
(139)
A második eszközátruházás esetében a piaci érték összességében [1,3-2,6] milliárd EUR-val alacsonyabb az eszközök átruházási értékénél. A második eszközátruházásra nyújtott támogatás teljes összege így [1,3-2,6] milliárd EUR.
g. A WESTLB RÉSZVÉNYESEI ÁLTAL 2012 ELSŐ FELÉBEN NYÚJTANDÓ LIKVIDITÁSI TÁMOGATÁS
(140)
Miután a WestLB összes eszközét átruházták az EAA-ra, finanszírozásukról az EAA gondoskodik majd. A WestLB részvényesei 2012. június 30-ig (vagyis az átruházás végrehajtásáig) biztosítják az eszközök EAA-ra való átruházásának lebonyolításához esetlegesen szükséges likviditási támogatást. Ez az intézkedés az átfogó felszámolási forgatókönyv szerves részének tekinthető, mivel csupán védelmet nyújt az átalakítás során arra az esetre, ha 2012. június 30-a előtt piaci zavarok lépnének fel. Ennek ellenére további ideiglenes előnyt jelent a WestLB számára (71), amely […]. Mivel a WestLB részvényesei olyan hatóságok vagy végső soron hatóságok felügyelete alatt álló gazdálkodó egységek, amelyeknek az átalakítás keretében a likviditás biztosításával kapcsolatos döntések tulajdoníthatók, ezért az intézkedést állami forrásból finanszírozzák. A 118 preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a németországi bankszektor jellemzői alapján arra lehet következtetni, hogy ilyen előny biztosítása alkalmas lenne a verseny torzítására és érintené a tagállamok közötti kereskedelmet. Ennek eredményeképpen a WestLB részvényesei által 2012 első felében nyújtandó likviditási támogatás állami támogatásnak minősül.
h. KÖVETKEZTETÉS
Összefoglalva, a WestLB az alábbi állami támogatásokban részesült:
7. táblázat
A West LB számára nyújtott állami támogatások összefoglalása
Tőke- vagy tőkejellegű intézkedések
Támogatástartalom
(milliárd EUR)
A Phoenix portfólió kockázatlefedése
5
Az első eszközátruházás keretében nyújtott tőkeinjekció
3
Az SPM bank számára nyújtott kiegészítő tőkeinstrumentum
1
Az Észak-Rajna-Vesztfália által az SPM bank számára nyújtott kiegészítő veszteségfedezet
[0,5-2,0]
Az első eszközátruházás
10,812
A második eszközátruházás - az EAA feltöltése a WestImmo eszközeivel és kötelezettségeivel (elkülönített portfólió)
[0,3-0,8]
A második eszközátruházás - az EAA feltöltése a WestLB eszközeivel és kötelezettségeivel
[1,0-1,8]
Összesen
[21,6-24,4]
A támogatás százalékos aránya a 88,5 milliárd EUR értékű, kockázattal súlyozott eszközökhöz mérten (2008. december 30-án)
[24,4-27,6]%
Likviditási intézkedések
[…]
2 A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
a. AZ EUMSZ 107. CIKKE (3) BEKEZDÉSE B) PONTJÁNAK ALKALMAZÁSA
(141)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánják. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ennek a zavarnak a megszüntetésére. Ezt az álláspontot megerősítette „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című bizottsági közlemény (72) (a továbbiakban: a feltőkésítésről szóló közlemény), az értékvesztett eszközökről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény is. A Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontja szerinti jóváhagyása iránti követelmény teljesül, tekintettel arra, hogy a pénzügyi piacokon ismét feszültségek jelentek meg. A Bizottság ezen álláspont megerősítése érdekében 2010 decemberében közleményt fogadott el, amely 2011. december 31-ig meghosszabbítja az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre való alkalmazását (73). A Bizottság azóta a 2011. december 31. utáni időszakra is kiterjesztette e szabályok alkalmazását (74).
(142)
A német gazdaság tekintetében ezt az elemzést a Bizottság a német hatóságok által a pénzügyi válság elleni küzdelem céljából bevezetett intézkedések jóváhagyásával, különösen a német mentőcsomag elfogadásával és többszöri meghosszabbításával is megerősítette (75).
(143)
Egy, a WestLB-hez hasonló bank ellenőrzés nélküli összeomlása közvetlenül befolyásolhatja az érintett tagállam pénzügyi piacait, ezáltal pedig a teljes gazdaságát. A Bizottság a bankszektorban nyújtott állami támogatási intézkedések értékelését továbbra is az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjára alapítja, figyelembe véve a pénzügyi piacokon megfigyelhető tartósan instabil helyzetet.
b. AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKKEL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(144)
A 125 és 126 preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt az EAA-ra való első eszközátruházás összeegyeztethetőségét az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell vizsgálni. A összeegyeztethetőség vizsgálata arra összpontosít, hogy az eszközátruházás a piaci áron, de az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 40. pontjában meghatározott tényleges gazdasági érték túllépése nélkül megy-e végbe. A támogatási intézkedés abban az esetben lesz összeegyeztethető, ha az átruházási érték az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint nem haladja meg a tényleges gazdasági értéket, az átruházási különbözet pedig nulla. Az alábbi vizsgálat először az átruházási különbözet értékére összpontosít (lásd a 144-159 preambulumbekezdést). Amennyiben az átruházási különbözet nem nulla, tehát meghaladja a tényleges gazdasági értéket, akkor vissza kell téríteni vagy vissza kell követelni (lásd a 161 és a 162 preambulumbekezdést).
i) Az EAA-ra való első eszközátruházás összeegyeztethetősége
(145)
Németország az EAA-ra való első eszközátruházás tekintetében vitatta a tényleges gazdasági érték meghatározásának módját. Észrevételeivel cáfolni kívánta a 2010. novemberi határozatban szereplő megállapítást, miszerint az átruházási különbözet értéke 3,414 milliárd EUR. A Bizottság megvizsgálta Németország észrevételeit. Az elemzés eredményei a következőképpen foglalhatók össze:
- Az értékelésről általánosságban
(146)
Az átruházandó eszközök tényleges gazdasági értékének meghatározására szolgáló, átfogó értékelési eljárás tekintetében a Bizottság fenntartja, hogy az általa végzett értékelés nem volt túlzottan konzervatív és összhangban volt az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 37. pontjával. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 37. pontja alapján a Bizottság az eszközértékelés során, többek között az összetettebb és kevésbé likvid eszközök esetében is köteles helyes és következetes megközelítést alkalmazni a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése érdekében. A Bizottság a 2010. novemberi határozatában kifejtette, hogy az általa alkalmazott megközelítés megfelel a hatályos döntéshozatali gyakorlatnak. A más szervek, például az EBFB által alkalmazott megközelítések szintén hitelesek, ugyanakkor az említett értékelési eljárás szempontjából nem relevánsak.
(147)
A Bizottság továbbra sincs meggyőződve arról, hogy a WestLB által javasolt megközelítés összhangban van az állami támogatásokra vonatkozó döntéshozatali gyakorlattal. A Bizottság megjegyzi, hogy a Bundesbank nem erősítette meg a WestLB által közölt tényleges gazdasági értéket, ehelyett a WestLB által alkalmazott módszert és paramétereket kifogásolta (76). Ez a kifogás ellentmond Németország azon állításának, miszerint a WestLB módszere általában véve szakmailag elismert. A Bizottság ezért fenntartja, hogy a WestLB módszere eltér a bevett esetgyakorlattól (77).
- A részportfóliók szintjén végzett értékelésről
(148)
A Bizottság a részletes értékelés tekintetében először a strukturált értékpapírokból álló portfólióval kapcsolatosan megjegyzi, hogy nincsenek jelentős eltérések. Valójában a Bizottság által a teljes eszközosztályra vonatkozóan meghatározott, tényleges gazdasági érték nagyon közel van a WestLB által megállapított értékhez. A Bizottság tartózkodott attól, hogy konzervatív feltételezéseket alkalmazzon, ha az az egyes portfólióértékelések jóváhagyását vagy elvetését eredményezte volna. Ehelyett szakértőinek véleményét követve újraértékelte a WestLB által az „európai szuper szenior” részportfólió esetében alkalmazott, túlzottan konzervatív megközelítést. A Bizottság megvizsgálta az eszközök főbb alkategóriáinak (ABS CDO-k (78), egyéb CDO-k (79), egyesült államokbeli RMBS (80), egyesült államokbeli CMBS (81), egyesült államokbeli ABS (82), európai ABS (83) és pénzügyi eszközök) áttekintését tartalmazó részletes szakértői jelentést, és megállapította, hogy az alkalmazott módszerek és eredmények összhangban vannak más, például az eljárást megindító határozatban említett ügyekkel.
(149)
Másodszor, a hitelportfólió tekintetében a Bizottság nem fogadja el Németország azon állítását, miszerint a bizottsági szakértők értékelése átláthatatlan és ellentmondásokat tartalmaz. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a tényleges gazdasági érték meghatározásához alkalmazott bizonyos módszerek helyénvalóságára vonatkozóan próbált iránymutatást nyújtani. A Bizottság például a jelenlegi minősítési rendszerek, az eredményül kapott nemteljesítési valószínűség és nemteljesítési veszteség megfelelőségének értékelése érdekében a hitelportfólió nagyobb mintavételen alapuló, ismételt eszközátvilágítását javasolta. Németország nem követte ezt az ajánlást. A Bizottság az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontjának megfelelően azt is hangsúlyozta, hogy a nemteljesítési veszteségre és a nemteljesítési valószínűségre vonatkozóan kellően óvatos stresszhelyzeti forgatókönyveket kellett használnia. A Bizottság döntéshozatali gyakorlata szerint az eszközátruházást az eszközök tényleges gazdasági értéke alapján kell vizsgálni. Összegzésképpen, a Bizottság megerősíti a korábbi álláspontját, miszerint az értékelést kb. 1 milliárd EUR-val korrigálni kell.
(150)
Harmadszor, az értékpapír-portfólió tekintetében a Bizottság egyetért Németországgal abban, hogy a különbségek abból a feltevésből fakadnak, hogy a releváns piacok működésüket tekintve ki vannak-e téve zavaroknak. A kérdés tulajdonképpen úgy is feltehető, hogy a portfólió ezen része az értékvesztett eszközökről szóló közlemény szerint támogathatónak minősül-e egyáltalán. Lehetne azzal érvelni, hogy bár némi rugalmasság biztosítható azzal, ha a bankok megszabadulhatnának a pénzügyi válság korai szakaszában elsődlegesen nem érintett eszközöktől, azonban az átruházáskor értékvesztettnek nem tekinthető eszközök nem vonhatók be eszközátvételi intézkedésbe. Ezzel kapcsolatosan megjegyzendő, hogy az eszközátvételi intézkedés nem nyújthat egyfajta nyílt végű biztosítást a recesszió következményeivel szemben. Másrészről, a nagy, több milliárd eurós portfóliók értékesítése éppen e piacok torzulását idézné elő. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a pénzügyi stabilitás fenntartása iránti célkitűzés és a versenytorzulás megakadályozásának szükségessége közötti egyensúly megteremtése érdekében lehetővé teszi ezen eszközök átruházását. Mivel azonban ezen eszközök piaca teljesen megfelelően működik (tehát értékvesztéssel nem érintett), így a tényleges gazdasági érték megegyezik vagy megközelítőleg azonos a piaci értékkel.
(151)
Míg a WestLB a megfelelően működő piac meglétét pusztán likviditási követelmény alapján vizsgálja, a Bizottság megjegyzi (84), hogy a piaci zavar vizsgálatának kiindulópontja az adott eszköz esetében a megfelelően működő piaccal való összehasonlítás. Rendesen működő piacon az ügylet egy eladni szándékozó eladó és egy vásárolni szándékozó vevő között megy végbe. Az eladni szándékozó eladó és a vásárolni szándékozó vevő fogalma feltételezi, hogy az ügylet önkéntes, ezért kényszertől mentes.
(152)
A Bizottság szakértői a rendesen működő piacra vonatkozóan átlátható követelményeket állítottak fel, amelyeket a Bizottság jóváhagyott (85). Míg a megfelelő likviditás és a vételi-eladási árfolyam közötti csekély különbség jól működő piacra utal, ennek ellentettje azonban nem feltétlenül igaz. Előfordulhat például, hogy a fizetőképes és megbízható kibocsátó által zártkörűen kibocsátott értékpapír nem likvid. Mindazonáltal szükség esetén könnyen szerezhető olyan versenypiaci vételi ajánlat, amely megközelíti a hasonló, likvid értékpapírok alapján kiszámított modellalapú értéket. Ezért a WestLB által javasolt követelmények túl szűkre szabottak a piac rendes működésének felméréséhez.
(153)
Megjegyzendő, hogy az értékvesztéssel nem érintett eszközök értékvesztett eszközként való, helytelen megjelölése önmagában nem okoz problémát a tényleges gazdasági érték meghatározásakor. Arra lehetne számítani, hogy az ilyen eszközpozíciókra vonatkozóan kiszámított tényleges gazdasági érték megfelelő módszer és kalibrálás alkalmazása esetén közel van az eszköz piaci értékéhez A tényleges gazdasági érték kiszámítására használt bármely módszernek a piaci árhoz közeli eredményt kellene hoznia, ha az adott piac megfelelően működik. A helytelen megjelölések esetei tulajdonképpen a tényleges gazdasági érték kiszámításához felhasznált módszer és paraméterek alkalmasságát teszik próbára.
(154)
Németország azon állításával kapcsolatosan, miszerint az államkötvénypiacok 2009 végén nem működtek rendesen, a Bizottság megjegyzi, hogy akkor a megfelelően működő piacra vonatkozó követelmények teljesültek. Ezzel szemben 2010 második negyedévének vége körül (86) és azt követően egyes államkötvény-részpiacok valóban mutattak zavarokat, amit igazolnak az EKB által végrehajtott és más európai szintű beavatkozások. 2009. december 31-én vagy 2010. március 31-én, az értékelési eljárás során használt két referenciaidőpontban azonban még nem ez volt a helyzet.
(155)
A Bizottság ezért fenntartja azt az álláspontját, miszerint a WestLB vagy helytelen értékelési módszert alkalmazott, vagy rossz paramétereket használt az értékelési módszerhez, ezért az értékelést hozzávetőleg 600 millió EUR-val korrigálni kell.
(156)
Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy mindhárom részportfólió szakértői jelentésben meghatározott, tényleges gazdasági értéke helytálló és összhangban van a bizottsági döntéshozatali gyakorlattal. Ennek eredményeképpen a Bizottság a portfólióban található eszközök átruházási értéke és tényleges gazdasági értéke közötti különbséget 6,949 milliárd EUR-ban állapítja meg (87).
(157)
A Bizottság a 2010. novemberi határozatban kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatosan, hogy az összes eszköz átruházásra alkalmas-e. A Bizottság az EAA első éves jelentésében szereplő kijelentéseket bizonyítéknak tekinti arra nézve, hogy egyes eszközök esetében már az átruházáskor is voltak veszteségek, bár ezek az eszközök nem tartoznak az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 32. pontjának hatálya alá. Németország ezután azonban további tájékoztatást nyújtott, és ismertette az EAA által vállalt kockázatmegelőzést, valamint az EAA-ra átruházott eszközök esetében fennálló veszteségek összegét. Az ismertetett információk helytállóak voltak, és megszüntették a Bizottság kételyeit. Nincs tehát szükség az eszközök alkalmasságával kapcsolatos további korrekcióra.
- Enyhítő tényezők
(158)
A Bizottság a 2010. novemberi határozatban jóváhagyott enyhítő tényezőkön kívül nem fogad el más enyhítő tényezőket. A Bizottság emellett a tőkeinjekció (3,267 milliárd EUR) és hitelkockázathoz kapcsolt értékpapírok (268 millió EUR) (88) kompenzációs hatását is elfogadta a 44 preambulumbekezdésben szereplő 2. táblázatban foglaltaknak megfelelően. A Bizottság felkérte Németországot arra, hogy a Bundesbanktól kérjen észrevételeket a kompenzációs hatásokról, valamint a portfólió értékelésének javasolt módosításait az értékvesztett eszközökről szóló közleményben adott iránymutatásnak megfelelően ellenőrizze és erősíttesse meg egy szabályozó hatósággal, például a Bundesbankkal. Szabályozó hatóság általi ellenőrzés és megerősítés nem történt.
(159)
A korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségekkel kapcsolatosan a Bizottság megjegyzi, hogy önmagában véve a kötelezettségek értékelésével az értékvesztett eszközökről szóló közlemény nem foglalkozik. A Bizottságnak ezért meg kellett vizsgálnia, hogyan kezelje a jelen esetben is előforduló, eszközöket és kötelezettségeket ötvöző átruházást. A Bizottság elismeri, hogy az alacsony kamatozású kötelezettségek átruházása esetlegesen gazdasági hátránnyal jár, ugyanakkor egyensúlyt kellett teremtenie az eszközoldalon található összeegyeztethető összegek és a kötelezettségoldalon található összegek között. A Bizottság a támogatás teljes összegének vizsgálatakor (lásd a 133 preambulumbekezdést) ezért figyelembe vette ugyan a korábbi szabályozás hatálya alá tartozó kötelezettségek hatását, azonban megítélése szerint a tényleges gazdasági érték vizsgálata esetében az nem érvényesül.
(160)
Az átruházott eszközök jövőbeli pozitív eredményei tekintetében a Bizottság nem fogadja el Németország érvét, és hangsúlyozza, hogy az eszközök átruházása után a jövőbeli nyereség a továbbiakban nem vehető figyelembe. A hitelportfólió tényleges gazdasági értékének megállapításához használt módszer összhangban van a Bizottság döntéshozatali gyakorlatával (89).
(161)
A le nem hívott hitelkeretek tekintetében a Bizottság megerősíti, hogy azok könyv szerinti értéke valóban lehet nulla. Ez a lehetőség azonban nem zárja ki, hogy a le nem hívott hitelkeretek negatív értékkel járuljanak hozzá a tényleges gazdasági értékhez. Nem kizárt a hitelkeret lehívása, mivel szerződés szerint nem kerülhető el. Ezért az, hogy egy hitelkeretet még nem hívtak le, nem változtat a tényleges gazdasági értéken még akkor sem, ha ennek a pozíciónak a könyv szerinti értéke nulla.
(162)
A várt veszteségek diszkontálását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a WestLB a várt veszteségek diszkontálásával egyszerűen megváltoztatja saját értékelési megközelítését, ezt ráadásul a Bundesbank támogatása nélkül teszi. Németország ezzel a tényleges gazdasági értékre vonatkozó saját becslésével kerül ellentmondásba, de nem hoz fel további érveket a Bizottság véleményével szemben.
(163)
Összefoglalásképpen, mivel a tényleges gazdasági érték a fentiekben elfogadásra került és összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 40. és 41. pontjával, ezért a Bizottság a várt veszteségeket és a Németország észrevételeiben ismertetett három enyhítő tényezőt nem tekinti a tényleges gazdasági érték meghatározása szempontjából lényegesnek.
- Vagyonkezelés
(164)
A Bizottságnak az értékvesztett eszközök megfelelő kezelésével kapcsolatos kételyei az eszközátruházást követően eloszlottak. A Bizottságnak fenntartásai voltak azzal kapcsolatosan, hogy a WestLB folytatni kívánja az értékvesztett eszközök kezelését, mivel a banknak új tevékenységekre kellene összpontosítania, és kerülnie kellene a leépítés és az új tevékenységek közötti ütközéseket. Mivel azonban a WestLB/SPM bank 2012. június 30. után nem folytat új banki tevékenységeket, hanem kizárólag vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújt, a Bizottság kételyei eloszlottak.
(165)
Összefoglalásképpen, a Németország által közölt összes további lehetséges enyhítő tényező és érv vizsgálata után a Bizottság kételyei nem oszlottak el. A Bizottság szerint ezért az átruházási különbözet továbbra is 3,414 milliárd EUR.
ii) Visszakövetelés
(166)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint a banknak vissza kell térítenie az átruházási különbözetet, hogy enyhítse az adott időben fennálló piaci hiányosság kompenzálására elfogadhatónak ítélt érték felett végrehajtott eszközátruházásból fakadó versenytorzulást. Amennyiben a visszafizetésre nincs lehetőség azonnal, akkor idővel visszakövetelés formájában kell teljesíteni. Amennyiben a visszafizetés visszaköveteléssel nem lehetséges anélkül, hogy ne eredményezne átmeneti fizetésképtelenséget, akkor a versenytorzítást gyökeres szerkezetátalakítással kell ellensúlyozni, amely akár a felszámolásig is terjedhet (90).
(167)
A WestLB a 2011. februári szerkezetátalakítási tervében jelezte, hogy életképessége veszélyeztetése nélkül még az EAA-ra való első eszközátruházásból származó 3,4 milliárd EUR-t sem tudja visszafizetni. Emellett a WestLB feltehetőleg nem értékesíthető, ha az esetleges vevőnek kellene visszafizetnie a 3,4 milliárd EUR-t Németországnak. Következésképpen Németország benyújtotta a 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervet, amely a WestLB 12 hónapon belüli felszámolásáról rendelkezik. A Bizottság úgy véli, hogy a WestLB felszámolása elegendő a verseny torzulásainak korrigálásához. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a támogatás összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető azzal a feltétellel, hogy a felszámolási tervnek hitelesnek kell lennie, aminek az értékelése a C. szakaszban szerepel.
iii) A feltöltés belső piaccal való összeegyeztethetősége
(168)
A második részsorozat átruházását elvben szintén az értékvesztett eszközökről szóló közlemény szerint kell értékelni. A Bizottság azonban a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv alapján úgy véli, ennek az értékelésnek az eredménye már nem fejtene ki semmilyen hatást. A második részsorozattal összefüggésben az átruházási különbözetből fakadó további versenytorzulást mindenesetre enyhítené a 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervben előirányzott felszámolás. A jelenlegi kivételes helyzetben ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem szükséges elvégeznie az értékelés részletes vizsgálatát, vagyis a tényleges gazdasági érték kiszámítását, amennyiben a támogatás teljes összege az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint már összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal.
(169)
Az eszközátruházás ennélfogva összeegyeztethető a belső piaccal, mivel az esetleges versenytorzulásokat enyhíti a WestLB felszámolása, és így összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontjával.
c. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI/FELSZÁMOLÁSI TÁMOGATÁS BELSŐ PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(170)
A Bizottságnak valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetőségét a bankok pénzügyi válság idején történő kezelésére vonatkozó iránymutatásai, különösen a szerkezetátalakításról szóló közlemény és az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (91) (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény) alapján kell vizsgálnia.
(171)
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell a 7. táblázatban szereplő támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét.
(172)
Ezek az intézkedések összesen [21,6-24,4] milliárd EUR támogatási összegre szólnak, amely a kockázattal súlyozott eszközök [24,4-27,6] %-ának felelt meg 2009. december 31-én. Ez a támogatási összeg a kedvezményezett méretéhez képest rendkívül nagy arányúnak tekintendő, ezért átfogó szerkezetátalakítást vagy felszámolást tesz szükségessé. Továbbá a szerkezetátalakítási tervnek figyelembe kell vennie az átruházási különbözet által azonosított, eleve összeegyeztethetetlen támogatási összegből eredő, további versenytorzulásokat. A javasolt szerkezetátalakításnak vagy felszámolásnak alkalmasnak kell lennie a torzulás korrigálására.
(173)
A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv megfelel a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményeknek. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja szerint meg kell fontolni a fizetésképtelenné vált bank rendezett felszámolását vagy elárverezését, amennyiben a bank nem tudja hitelesen helyreállítani hosszú távú életképességét. A bankokról szóló közlemény rendelkezik olyan eljárásról, amelynek keretében a rendezett felszámolást végre kell hajtani (92). Az effajta ellenőrzött felszámolás olyan egyedi esetekben alkalmazható, ahol a pénzintézet megmentési célú támogatásban részesült, miután egyértelművé vált, hogy a pénzintézet szerkezetátalakítása nem kivitelezhető.
(174)
A felszámolási támogatás akkor van összhangban az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, ha a Bizottság döntéshozatali gyakorlata (93) szerint teljesíti az alábbi három általános feltételt:
i.
bizonyítani kell, hogy a támogatás lehetővé teszi a bank eredményes és rendezett felszámolását, ugyanakkor a támogatás összege a cél eléréshez szükséges minimumra korlátozódik (94);
ii.
biztosítani kell a megfelelő tehermegosztást, különösen az ellenőrzött felszámolási eljárással összefüggésben a részvényesek támogatásból való részesedésének kizárásával (95);
iii.
az indokolatlan versenytorzulások elkerülése érdekében a felszámolási szakasznak a rendezett felszámoláshoz feltétlenül szükséges időszakra kell korlátozódnia. Amíg a kedvezményezett pénzintézet tovább tevékenykedik, addig új tevékenységekbe nem kezdhet, hanem kizárólag a meglévőket folytathatja. A banki engedélyt a lehető leghamarabb vissza kell vonni (96).
i) Rendezett felszámolás bemutatása
(175)
A Bizottság megítélése szerint a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv a WestLB rendezett felszámolásának forgatókönyve, amely a bank részvényesei közötti tehermegosztási megállapodáson alapul. A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv különösen azt a tényt is számításba veszi, hogy több mint két éven át sikertelenül keresték azokat a WestLB számára lehetséges, egyéb piacorientált megoldásokat, amelyek esetlegesen alacsonyabb költséggel jártak volna és kevésbé lettek volna versenytorzítóak. Az ellenőrzés nélküli felszámolási eljárás ugyanakkor veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást, ezt a kockázatot pedig hatékonyabban kezeli a rendezett felszámolási forgatókönyv. A 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi, hogy a Bizottság értékelje a felszámolási eljárást, valamint az azzal járó állami intézkedéseknek a versenyre gyakorolt esetleges hatását.
(176)
A terv legfőképpen azért tekinthető felszámolási forgatókönyvnek, mivel a bank beszünteti valamennyi banki tevékenységét, és kizárólag a meglévő portfóliók leépítése céljából működik tovább anélkül, hogy új ügyleteket kötne.
(177)
A banki tevékenységek beszüntetését többek között a bank fennmaradó eszközeinek és kötelezettségeinek értékesítésével vagy átruházásával kell biztosítani, hogy csak egy töredék maradjon arra az esetre, ha ez a meglévő eszközök leépítésének támogatásához, különösen a portfóliók értékmegőrző felszámolásának biztosításához szükséges.
(178)
A WestLB a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv alapján valamennyi banki eszközét átruházza a takarékpénztárakra vagy az EAA-ra. A bank ezért 2012. június 30-ig szinte az összes, kockázattal súlyozott eszközétől megválik. Németország kötelezettségvállalásainak megfelelően a bank fennmaradó része legfeljebb három hónapon belül felhagy a „WestLB” márkanév használatával, és új márkanév alatt „SPM bankként” működik tovább. A bank továbbá saját nevében nem folytat banki tevékenységeket, hanem kizárólag az EAA és végül korlátozott számú harmadik fél számára nyújt szolgáltatásokat. A szerkezetátalakítási terv ezért jelentős és visszafordíthatatlan lépéseket határozott meg, amelyek keretében a WestLB a korábbi tevékenységeinek jelentős részével 12 hónapon belül visszavonhatatlanul kilép a piacról.
(179)
Másrészről, a bankokról szóló közlemény 47. pontjában megállapított követelménnyel összhangban a felszámolási szakasznak a rendezett felszámoláshoz feltétlenül szükséges időszakra kell korlátozódnia az indokolatlan versenytorzulások elkerülése érdekében. A WestLB felszámolása ugyan több évig is eltart majd, ennek ellenére azonban a lehető legrövidebb időre kell korlátozódnia. Kizárólag a kezelőtársaság vesz majd részt piaci versenyben a harmadik feleknek kínált, korlátozott számú vagyonkezelési szolgáltatásaival. Németország vállalta, hogy 2016. december 31. előtt sor kerül a kezelőtársaság értékesítésére. A 2016. december 31-ig tartó átalakítási időszaknak lehetővé kell tennie a vezetőség számára az SPM bankon belüli szervezeti struktúrák átszervezését, a kezelőtársaság leválasztását és a potenciális befektetők bevonása érdekében legalább minimális tapasztalat szerzését. Az EAA-ra fizikailag át nem ruházható eszközökért az SPM bank felel, amelynek élettartama ezért ezen eszközök lejáratától függ. A portfóliók értékmegőrző felszámolása feltehetőleg 2028-ig tart majd, és ez az időtáv nem csökkenthető. Az eszközök birtoklása önmagában azonban nem gazdasági tevékenység, ezért a versenyt nem befolyásolja. Az SPM bank alkalmazotti létszámának 1 000 főre való csökkentése ugyan évekig tart majd, ez a létszámleépítés azonban összhangban van az SPM bank tevékenységeinek leépítésével, mivel az SPM bank átszervezése munkaerő-igényes folyamat lesz még akkor is, ha a banki tevékenységek már megszűntek. Összefoglalva azonban elmondható, hogy valamennyi említett folyamat a lehető legrövidebb időre korlátozódik.
(180)
A harmadik követelmény szerint a bank az eszközei értékesítésétől eltekintve nem folytathatja tevékenységeit a piacon, ezzel biztosítva, hogy csak a korábbi banki tevékenységeinek elenyésző részével maradjon a piacon.
(181)
A Verbundbankban csoportosított egyes feladatokat a Helaba veszi át. Mérlegfőösszeg tekintetében a Verbundbank tevékenységei a WestLB korábbi mérlegének kevesebb mint 20 %-át teszik ki (a Verbundbank-portfólió legfeljebb 45 milliárd EUR mérlegfőösszeget képvisel majd, szemben a WestLB 2008. évi 288 milliárd EUR-s mérlegfőösszegével). Az alkalmazotti létszám tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a WestLB egykori személyzetének kevesebb mint 10 %-a dolgozik majd a továbbiakban a leválasztott Verbundbank-ágazatban (megközelítőleg 400 alkalmazott lesz a Verbundbank-ágazatban, míg a WestLB személyzete 5 661 fő volt 2008-ban). Továbbá megjegyzendő, hogy a Verbundbank az eszközök és kötelezettségek leválasztása révén jön létre, nem pedig teljes értékű bankként kerül átruházásra. Mivel az ügylet a WestLB-t nem, csak eszközeinek és kötelezettségeinek kis részét érinti, ezért nem tekinthető a bank jelentős értékesítésének.
(182)
Emellett a Bizottságnak nincsenek információi arra vonatkozóan, hogy teljesülnek-e a bankokról szóló közlemény 49. pontjának követelményei, amelyek szerint az ügyleteket piaci feltételek mellett kell végrehajtani úgy, hogy maximalizálják az érintett eszközök és kötelezettségek vételárát. Ezzel kapcsolatosan a Bizottság megjegyzi, hogy a WestLB sikertelen adásvételi folyamatot hozott létre, amellyel az összes eszköze és kötelezettsége vételárát maximalizálni kívánta. A WestLB azonban nem kapott elfogadható ajánlatot. Továbbá a Verbundbank tevékenységeinek az eszközökkel, kötelezettségekkel és a megközelítőleg 400 alkalmazottat magában foglaló szervezeti struktúrával együtt számított vállalati értékét több külső könyvvizsgáló bevett értékelési módszerei alapján felülvizsgálja. Németország vállalja, hogy a Verbundbank tevékenységeinek - amelyeket a Helaba vagy a takarékpénztárak vesznek át - vállalati értéke a keretmegállapodás értelmében nulla lesz. Valójában a más felszámolások (97) esetén végrehajtott adásvételi folyamatoktól eltérően a Verbundbank tevékenységeinek a WestLB általi elidegenítéséhez nincs szükség további hatósági kifizetésekre. A Bizottság álláspontja szerint ezért a Verbundbank tevékenységeit átvevő gazdálkodó egység nem tesz szert jogosulatlan előnyre, így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Verbundbank tevékenységeinek elidegenítéséből fakadóan sem a Helaba, sem a takarékpénztárak nem jutnak támogatáshoz.
(183)
Mindenesetre az egész bank értékesítésére vonatkozóan a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. és azt követő pontjaiban meghatározott szabályok is teljesülnek jelen esetben annak ellenére, hogy ebben az esetben nem alkalmazhatók (98). Az ilyen jellegű adásvételre vonatkozó szabályok a következő követelmények teljesítését írják elő: életképesség helyreállítása, tehermegosztás és a versenytorzulás enyhítése. A Helaba elidegenítése megfelel ezeknek a követelményeknek. Egyrészről a Helabának képesnek kell lennie arra, hogy biztosítsa az átruházott bank életképességét, mivel a Verbundbank a mérlegfőösszeg és az alkalmazotti létszám tekintetében a Helabához viszonyítva meglehetősen kis méretű, és csak csekély hatást gyakorolna az összefonódással létrejött vállalkozás jövedelmezőségére. Ugyanakkor az összefonódás eredményeképpen csökkennének azok a költségek, amelyek miatt a Verbundbank önálló bankként nem értékelhető pozitívan (99). Másrészről a tehermegosztás biztosított azáltal, hogy a WestLB részvényesei nem részesülnek az értékesítésből származó bevételből, hanem elvesztik a WestLB-ben lévő tőkéjüket. Harmadrészről, mivel a WestLB tevékenységei ezután a bank eredeti állapotához képest kevesebb mint 20 %-ra szűkülnek, ezért a Bizottság a döntéshozatali gyakorlata szerint nem követeli meg kiegészítő kompenzációs intézkedések végrehajtását ilyen értékesítés esetén (100).
(184)
Emellett a Bizottságnak nincs oka azt feltételezni, hogy a Verbundbank eszközcsomagként a WestLB gazdasági utódjának tekinthető. A Helaba nem a WestLB jogutódja, a Verbundbank pedig nem mutat funkcionális azonosságot a WestLB-vel. A Helaba ezért nem teljesíti a jogelőd vállalkozás tevékenységeit folytató gazdálkodó egység meglétének megállapítása iránti követelményeket, amelyeket a Bizottság annak megállapításához használt fel, hogy az állami támogatást az eredeti társaság tevékenységeit továbbvivő társaságra terjesztették-e ki (101).
(185)
Végül az a követelmény is teljesül, hogy a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia. Az eszközök EAA-ra való átruházása elsősorban abban az esetben megy végbe, amennyiben az eszközök nem értékesíthetők magánfelek részére. Továbbá az SPM bank számára nyújtott kiegészítő tőkeinjekcióra a várható leépítési költségek fedezéséhez van szükség. Végül a likviditási támogatás az átfogó felszámolási forgatókönyv szerves részének tekinthető, mivel csupán védelmet nyújt az átalakítás során arra az esetre, ha 2012. június 30. előtt piaci zavarok lépnének fel. A likviditási támogatás ezért biztosítja, hogy a rendezett felszámolási eljárás 2012. június 30. előtt nem alakul át rendezetlen felszámolássá.
ii) Saját hozzájárulás és teherviselés
(186)
Az értékelés második része a teherviseléssel foglalkozik. A bankokról szóló közlemény 46. pontja szerint a felszámolás során különös figyelmet kell fordítani a morális kockázat minimálisra csökkentésére, nevezetesen azáltal, hogy a részvényeseket és esetleg a hitelezők bizonyos kategóriáit kizárják abból a körből, amely az ellenőrzött felszámolás keretében bármilyen támogatásban részesülhet. A Northern Rock (102) és a HRE (103) esetében a tehermegosztást államosítással valósították meg. A részvényesek azokhoz az esetekhez hasonlóan a jelen esetben is elveszítik saját tőkéjüket. Emellett a WestLB részvényesei, valamint elsődleges hibridtőke-szolgáltatói minőségében a SoFFin egyéni felelősséget vállalnak a WestLB felosztásából létrejövő különböző részekért, továbbá kiegészítő tőkét biztosítanak.
(187)
A takarékpénztárak felelősséget vállaltak a Verbundbank tevékenységeiért, e célra pedig tőkét vonnak be; Észak-Rajna-Vesztfália vállalta a teher nagyobb részének viselését azáltal, hogy átvállalta az SPM bank összes működési és felszámolási költségét. A SoFFin továbbá azt vállalta, hogy a teher jelentős részét átvállalja azzal, hogy csendes részesedésének kétharmadát a WestLB-ben hagyja, így nagy valószínűséggel lemondott a befektetése visszafizetéséről. Ezért az átfogó megállapodás kellőképpen figyelembe veszi a felek teherviselési lehetőségeit, valamint azt, hogy a felek korábban milyen mértékben vettek részt a bank stratégiájának alakításában és mekkora befolyást gyakoroltak a bank vállalatirányítására.
iii) A versenytorzulások korlátozása
(188)
A felszámolási terv biztosítja a versenytorzulások korlátozását a WestLB esetében, mivel ez a bank 2012. június 30-ig eltűnik a piacról. Ezt követően a WestLB-ből banki tevékenységeket nem folytató gazdálkodó egységet hoznak létre, amely az EAA-val együtt végrehajtja az eszközök leépítését.
(189)
Továbbá a felszámolás során felmerülő túlzott versenytorzulások elkerülése érdekében a WestLB 2012 június 30. után kizárólag a felszámoláshoz szükséges ideig működik tovább, új tevékenységekbe pedig nem kezd, kizárólag a meglévőket folytatja. Jelen esetben ennek végrehajtása érdekében a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2012. december 31-ig visszavonják a WestLB banki engedélyének azon részeit, amelyek nem szükségesek az eszközök birtoklásához vagy a vagyonkezelési szolgáltatások nyújtásához.
(190)
Az SPM bank azon szándékát illetően, hogy leválasztással létrehoz egy kezelőtársaságot, amely vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújt harmadik feleknek, és ezáltal a hasonló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókkal versenyez, a Bizottság megjegyzi, hogy ez a lépés a WestLB-ben lévő állami támogatás mennyiségének 2012. június 30. utáni csökkentését célozza. Tulajdonképpen az SPM bankért felelős Észak-Rajna-Vesztfália vállalta a legnagyobb terhet a WestLB részvényesei közül. Ezért indokolt lehet az SPM bank működési költségeit csökkenteni azzal, hogy a bank szolgáltatásokat kínál harmadik feleknek.
(191)
Emellett Németország több kötelezettségvállalással mérsékli annak lehetőségét, hogy a kezelőtársaság torzítsa a versenyt. Egyrészről harmadik felekkel szerződést csak az SPM bank különálló gazdálkodó egysége köthet, amelynek banki engedélye csak a minimálisan szükséges tevékenységekre korlátozódik, és amelyet 2016. december 31-ig értékesítenek. Másrészről a választható tevékenységek részletes listája szolgál azon szolgáltatások jellegének alátámasztására, amelyeket az SPM bank nyújthat. Ezzel összefüggésben Németország vállalja, hogy 2012. december 31-ig a WestLB összes olyan banki engedélyének visszavonása megtörténik, amelyek vagyonkezelési szolgáltatások nyújtásához nem szükségesek. Harmadrészről az SPM bank személyi állományát a szerkezetátalakítás során jelentősen leépítik, az alkalmazotti létszám 2016-ban nem haladja majd meg az 1 000 főt, ami kevesebb mint 20 %-át teszi ki a WestLB 2008-ban 5 661 fős induló személyzetének. Negyedrészről az SPM bank kezelőtársasága által a piacon harmadik felekkel bonyolított ügyletek volumene nem haladhatja meg összbevételének [40-60] %-át, ezzel üzleti kilátásai eredményesen korlátozhatók. Ötödrészről Németország vállalja, hogy az SPM bank kizárólag méltányos piaci áron kínálja vagyonkezelési szolgáltatásait, és hogy a kínált kamatlábak elegendőek a különálló gazdálkodó egység minden költségének fedezésére. Végül Németország vállalja, hogy amennyiben a harmadik feleknek vagyonkezelési szolgáltatásokat nyújtó kezelőtársaságot 2016. december 31-ig nem sikerül értékesíteni, akkor az SPM bank is felszámolásra kerül. E korlátozások együttesen biztosítják, hogy a korábbi tevékenységek közül csak kevés maradjon a piacon, azok pedig csak rendkívül korlátozott mértékben legyenek alkalmasak a verseny torzítására.
(192)
A kezelőtársaságnak továbbá kellően nyereségesnek kell lennie. A Németország által benyújtott dokumentáció szerint reális esély van arra, hogy a kezelőtársaság kellően nyereséges legyen, különösen a […] kiigazítását követően. A tervezett költségcsökkentési intézkedések végrehajtása és üzleti lehetőségek kialakítása esetén megvan annak az esélye, hogy a kezelőtársaság piaci befektetőket vonzzon.
(193)
Németország kötelezettségvállalásai megfelelően biztosítják, hogy az SPM bank a továbbiakban ne kínáljon szolgáltatásokat a piacon, amennyiben tevékenységei a vártnál kevésbé nyereségesnek bizonyulnak, emiatt pedig nem lehet értékesíteni 2016-ban.
d. KÖVETKEZTETÉS
(194)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv a WestLB rendezett felszámolásának forgatókönyve, amely az e határozat mellékletében található kötelezettségvállalásokra figyelemmel teljesíti a szerkezetátalakításról szóló közlemény és a bankokról szóló közlemény összes vonatkozó követelményét, és ezáltal biztosítja a 7. táblázatban szereplő támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét. A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő, a kiegészítő támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatos kételyei ezért eloszlottak.
(195)
E határozat kidolgozása során a Bizottságnak a 2009. májusi határozat alapján biztosított intézkedéseket is mérlegelnie kellett. A határozat és a hozzá kapcsolódó 2009. áprilisi szerkezetátalakítási terv nem foglalkozott a későbbi támogatásokkal, emellett pedig a 2009. áprilisi szerkezetátalakítási terv alkalmas arra, hogy biztosítsa azt az elvárt életképességet, tehermegosztást és a versenytorzulás korlátozását, amelyek a későbbi támogatásokat összeegyeztethetővé tennék. A Bizottság ezért a 2009. decemberi és a 2010. novemberi határozatában új, átfogó szerkezetátalakítási terv kidolgozását kérte. E terv a 2011. júniusi benyújtása után az összes korábbi terv helyébe lépett. E terv emellett a WestLB előzőekben tervezett szerkezetátalakítását felszámolási folyamattá alakította át. A 194 preambulumbekezdésben leírtak szerint a 2011. júniusi szerkezetátalakítási terv biztosítani tudja a 2008 és 2012 között a WestLB javára nyújtott összes támogatás összeegyeztethetőségét. Következésképpen a 2009. májusi határozat tárgytalanná vált és hatályon kívül kell helyezni. A hatályon kívül helyezésnek a 2009. májusi határozattal összefüggésben tett valamennyi kötelezettségvállalásra és felmerült kötelezettségre is ki kell terjednie.
VI. A TAKARÉKPÉNZTÁRAK SZÁMÁRA BIZTOSÍTOTT ELŐNY
(196)
A Bizottság kételyei eloszlottak azzal kapcsolatosan, hogy a takarékpénztárak nem vettek részt kellőképpen a tehermegosztásban és rendkívül jelentős előnyökre tettek szert az eszközátvételi intézkedésből.
(197)
Egyrészről nem lehetett alátámasztani a Bizottság aggodalmát azzal kapcsolatosan, hogy a takarékpénztárak kötelesek voltak hozzájárulni a WestLB feltőkésítéséhez, ugyanis a takarékpénztárak valójában nem vállaltak ilyen különleges kötelezettséget.
(198)
Másrészről a Bizottság jelentős mértékű tehermegoszlást állapított meg, amely kompenzálta a takarékpénztárak kitettségének 4,5 milliárd EUR-ra való korlátozását. Bizonyos mértékben kétségkívül enyhítették a takarékpénztáraknak az EAA megszüntetésekor esetlegesen felmerülő veszteségek megtérítése iránti kötelezettségét azzal, hogy e kötelezettséget 4,5 milliárd EUR-ban maximalizálták. A takarékpénztárak azonban eleve nem voltak kötelesek átruházni az eszközöket az EAA-ra, és bizonyos fokú szerződési szabadsággal rendelkeztek a veszteségek iránti felelősség belső rendezésére. Ennek ellenére a takarékpénztárak a 2009. decemberi határozat óta jelentős részt vállaltak a tehermegosztásban, és elvesztették WestLB-ben lévő tőkéjüket. Következésképpen semmi sem indokolja a takarékpénztárak ügyének további vizsgálatát e tekintetben.
(199)
Végül az is megjegyzendő, hogy a takarékszövetkezetek tagjai látszólag semmilyen előnyre nem tesznek szert a WestLB felszámolásán túl. A Helaba-részvényekért cserébe a Helaba javára végrehajtott eszközátruházás és tőkejuttatás a WestLB felszámolása részének tekinthető, és kifejezetten ezt a célt szolgálja. Még abban az esetben is, ha állami támogatásnak minősülne, a belső piaccal összeegyeztethető lenne a WestLB javára nyújtott felszámolási támogatással összefüggésben,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Németország által a WestLB javára végrehajtott és végrehajtani kívánt alábbi intézkedések:
a)
a Phoenix portfólió 2009. évi, 5 milliárd EUR összegű kockázatlefedése;
b)
az első eszközátruházás keretében 2010-ben nyújtott, 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció;
c)
az Erste Abwicklungsanstalt részére 2010-ben végrehajtott első eszközátruházás 10,812 milliárd EUR összegű támogatással;
d)
az Erste Abwicklungsanstalt részére 2012-ben végrehajtott második eszközátruházás [1,3-2,6] milliárd EUR összegű támogatással;
e)
az SPM bank számára 2012-ben nyújtott, 1 milliárd EUR összegű kiegészítő tőkeinstrumentum;
f)
az Észak-Rajna-Vesztfália tartomány által az SPM bank számára 2012-ben nyújtott, [0,5-2,0] milliárd EUR összegű kiegészítő veszteségfedezet; és
g)
a WestLB AG részvényesei által 2012 első felében nyújtandó likviditási támogatás […] állami támogatásnak minősülnek.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatások a mellékletben található kötelezettségvállalási jegyzékre tekintettel a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Németország gondoskodik arról, hogy az e határozatról szóló értesítés időpontjától kezdődően részletes negyedéves jelentéseket nyújtson be a Bizottságnak a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.
3. cikk
A C 43/2008. számú. ügyben 2009. május 12-én hozott bizottsági határozat hatályát veszti.
4. cikk
E határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.