ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře č. SA.33114 (2012/C) (ex. 2011/NN) - Polsko Údajná státní podpora pro loděnice Crist
(oznámeno pod číslem C(2012) 5057)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/9/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 6. listopadu 2008 Komise přijala dvě rozhodnutí o navrácení podpory (2) v souvislosti s protiprávní státní podporou poskytnutou loděnicím ve Gdyni a ve Štětíně (dále jen „gdyňská loděnice“ a „štětínská loděnice“), která umožnila uplatnit zvláštní postup prodeje. Polské orgány měly možnost prodat majetek loděnic po částech v otevřených, transparentních, bezpodmínečných a nediskriminačních nabídkových řízeních
(2)
V průběhu navracení podpory požádala Komise o vyjasnění ohledně výše zmíněných nabídkových řízeních. V návaznosti na informace v médiích, že státem vlastněná Agentura pro rozvoj průmyslu (Agencja Rozwoju Przemysłu, dále jen „agentura ARP“) mohla v září 2010 poskytnout půjčku (dále jen „opatření“) společnosti Crist S.A. (dále jen „společnost Crist“ nebo „společnost“) na nákup určitých aktiv Gdyňské loděnice, požádala Komise při schůzce s polskými orgány dne 22. října 2010 o vyjasnění této otázky. Polské orgány vysvětlily své stanovisko a zavázaly se poskytnout veškeré nezbytné informace a doklady k této transakci. Informace byly poskytnuty dne 25. listopadu 2010 a 5. prosince 2011.
(3)
Komise se sešla s polskými orgány dne 6. prosince 2011.
(4)
Místopředseda Almunia a polský ministr státní pokladny Aleksander Grad si vyměnili řadu dopisů, kterou završil dopis ministra Grada ze dne 25. října 2011, v němž informuje Komisi o plánu ukončit úpadkové řízení u Gdyňské i Štětínské loděnice na konci roku 2011.
(5)
Dopisem ze dne 25. ledna 2012 Komise Polsko informovala, že se ve věci zmíněného opatření rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).
(6)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(7)
Polsko předložilo své připomínky dne 27. února 2012. Nebyly obdrženy připomínky třetích stran. Další informace poskytlo Polsko dne 4. a 5. června 2012.
II. SOUVISLOSTI
1. Popis příjemce
(8)
Polské orgány uvedly, že Crist je soukromá společnost se sídlem v Gdaňsku, kterou v roce 1990 založili její dva stávající akcionáři. Společnost má přibližně 150 zaměstnanců. Dalších zhruba 500 osob poskytuje společnosti služby v rámci samostatné výdělečné činnosti. Mezi oblasti hospodářské činnosti společnosti Crist patří zejména stavba a oprava lodí a hydrotechnická zařízení. V letech 2004-2008 společnost prováděla práce na přibližně 20 lodích či jiných konstrukcích ročně. Klientelu společnosti tvoří zejména majitelé lodí z Evropy (Německa, Nizozemska, Skandinávie a Polska).
(9)
Podle informací polských orgánů společnost vykonává hospodářskou činnost hlavně v těchto segmentech trhu:
-
trh hydrotechnických staveb: ocelové konstrukce využívané jako zdymadla, přehrady, kesony a jiné ocelové konstrukce pro stavbu přístavních hrází a mol,
-
trh s obnovitelnou energií: zařízení nebo elementy využívané při stavbě mořských větrných parků,
-
trh offshore: průzkumná, těžební a zpracovatelská zařízení používaná na moři k obsluze vrtných plošin a moduly pro ocelové konstrukce těchto plošin.
(10)
Struktura příjmů společnosti Crist, rozdělená podle jednotlivých segmentů trhu, je znázorněna v tabulce 1. Polské orgány Komisi informovaly, že tato struktura příjmů vyplývá z realizace obchodního plánu, podle něhož je třeba změnit zaměření z tradiční stavby lodí na odvětví obnovitelné energie získávané na moři a hydrotechnické stavby.
Tabulka 1
struktura příjmů společnosti Crist podle segmentů
Kategorie příjmů
2009
2010 (4)
2011
Hydrotechnické stavby
[17-23] (5) %
[4-6]%
[3-5]%
Obnovitelná energie
[23-28]%
[75-80]%
[67-74]%
Offshore
[21-26]%
[6-8]%
[6-8]%
Jiné (stavba lodí)
[29-34]%
[9-12]%
[17-20]%
(11)
Dle informací polských orgánů společnost Crist zdesetinásobila v letech 2002-2009 své příjmy, jež v roce 2009 dosáhly 383 milionů PLN (95,75 milionu EUR (6)). V roce 2010 příjmy poklesly na 236 milionů PLN (59 milionů EUR), ale v roce 2011 dosahovaly 630 milionů PLN (157,5 milionu EUR). Hlavní finanční výsledky společnosti Crist za léta 2007-2009, tj. před poskytnutím půjčky agentury ARP, a za léta 2010-2011, tj. po poskytnutí půjčky, jsou shrnuty v tabulce 2.
Tabulka 2
Hlavní finanční výsledky společnosti Crist v letech 2007-2011 (v milionech PLN)
2007
2008
2009
2010
2011
Výnosy z prodeje
323,41
361,06
383,77
236,48
630,29
Zisk z prodeje
19,10
20,80
27,10
5,5
53,1
Provozní zisk
20,80
19,50
25,80
15,37
49,33
Čistý zisk
22,20
20,10
15,50
12,62
31,66
Odpisy
2,40
3,30
4,20
5,58
10,75
Finanční přebytek
24,60
23,40
19,70
18,20
42,41
(12)
Polské orgány uvedly, že výše úvěrů a limitů na expozice společnosti činila v roce 2011 přibližně […]* milionů PLN ([…] milionů EUR) včetně půjčky poskytnuté agenturou ARP (viz oddíl 3 „Popis opatření“) a různých forem finanční podpory, kterou poskytly čtyři soukromé banky. Společnost je v současné době vázána plněním 10 smluv v celkové hodnotě […] milionů PLN ([…] milionů EUR) a vyjednává další smlouvy v celkové hodnotě cca […] milionů PLN ([…] milionů EUR).
2. Popis programu
(13)
Dne 27. května 2010 požádala společnost Crist agenturu ARP o poskytnutí půjčky (viz oddíl 3 „Popis opatření“) v rámci programu „Podpora iniciativ na povzbuzení polské ekonomiky poskytovaná Agenturou pro rozvoj průmyslu“ (Wspieranie przez Agencję Rozwoju Przemysłu S.A. inicjatyw pobudzających polską gospodarkę, dále jen „program“), v podkategorii „Podpora pro podniky v oblastech nejvíce ohrožených hospodářskou krizí“.
(14)
Mezi podniky způsobilé k získání podpory v rámci programu patří malé a střední podniky, jež realizují projekty zaměřené na povzbuzení poptávky v polské ekonomice a působí v okresech nejvíce ohrožených hospodářskou krizí či závažnými povodněmi. Tyto okresy jsou v programu jasně uvedeny. Podle programu patří Gdaňsk k ohroženým okresům, Gdyně nikoliv.
(15)
Podle programu se bude agentura ARP účastnit projektů a opatření, jejichž cílem je povzbuzení poptávky v ekonomice a hospodářského rozvoje. Agentura ARP by měla mít zajištěnu odpovídající návratnost, tj. její účast by měla být založena na tržních podmínkách. Maximální intenzita financování poskytovaného agenturou ARP nesmí přesáhnout 80 % čisté hodnoty plánované investice.
(16)
Podle polských orgánů by agentura ARP neměla podporovat projekty, jež mohou obsahovat prvky státní podpory, s výjimkou projektů, které se týkají národní bezpečnosti a obrany v souladu s článkem 346 SFEU (7).
(17)
Program představuje část komerční aktivity agentury ARP zaměřené na vytváření zisku a podle polských orgánů je v souladu s příslušnými normami na trhu komerčních finančních služeb nabízených podnikům. Polsko vysvětlilo, že tato činnost nesouvisí se státní podporou, která je prostřednictvím agentury ARP poskytována velkým podnikům v obtížích.
3. Popis opatření
(18)
Prošetřovaným opatřením je půjčka ve výši 150 milionů PLN (33,4 milionu EUR), kterou společnosti Crist poskytla agentura ARP dne 14. září 2010 (dále jen „půjčka agentury ARP“) na nákup balíku aktiv včetně suchého doku, tzv. areálu loděnice č. 2 společnosti Crist. Podle polských orgánů představovala půjčka v okamžiku poskytnutí méně než […] % celkové výše úvěrů a limitů na expozice společnosti.
(19)
Podle programu by měla úroková sazba půjčky ARP odpovídat základní sazbě navýšené o čistou úrokovou marži ve výši 0,9-4 % ročně (dále jen „úroková marže“) podle rizika financování a kvality zajištění (kolaterálu) poskytnutého příjemcem - viz tabulka 3.
Tabulka 3
Úroková marže uplatňovaná podle programu na opatření
Finanční riziko
silné zajištění
střední zajištění
slabé zajištění
nízké
0,9 %
1,0-1,4 %
1,5-1,8 %
střední
1,0-1,4 %
1,5-1,8 %
1,9 %-3,3 %
vysoké
1,5-1,8 %
1,9 %-3,3 %
3,4 %-4,0 %
(20)
Úroková marže pro půjčku agentury ARP společnosti Crist byla stanovena na 1,8 %. Celková úroková sazba půjčky, kterou společnost Crist obdržela, činila 6,81 % (8). Úroková sazba byla stanovena na základě základní sazby definované jako tříměsíční sazba WIBOR (9) (jež v okamžiku poskytnutí půjčky činila 3,81 %) navýšená o 1,2 %, k nimž se připočetla úroková marže ve výši 1,8 %. Agentura ARP stanovila výši úrokové marže na 1,8 %, jelikož jak finanční riziko transakce, tak příslušné zajištění byly vyhodnoceny jako střední. Podle údajů v tabulce 3 by se proto marže měla pohybovat mezi 1,5 % až 1,8 %. Půjčka agentury ARP je splatná ke dni 31. prosince 2015, doba trvání půjčky tedy činí zhruba 5 let a 3 měsíce (k opatření došlo dne 14. září 2010).
(21)
Zajištění půjčky agentury ARP sestává z těchto prvků:
-
registrovaná zástava 100 % akcií společnosti Crist,
-
hypotéka na nemovitosti (část areálu loděnice č. 2)
-
registrovaná zástava souboru movitého majetku tvořícího část areálu loděnice č. 2,
-
blankosměnka podepsaná společností Crist,
-
svolení společnosti Crist k přímé vykonatelnosti závazku a
-
svolení všech akcionářů k přímé vykonatelnosti závazku.
(22)
Podle programu musí zajištění odpovídat alespoň 150 % finančních prostředků poskytnutých agenturou ARP.
(23)
Třetí kolo nabídkového řízení za účelem prodeje majetku gdyňské loděnice se konalo dne 15. září 2010. Podle informací v médiích byla společnost Crist díky finančním prostředkům od agentury ARP schopna předložit vyšší nabídku než jiný soutěžitel, společnost Patia, zaregistrovaná na Kypru a propojená s ukrajinskou společností ISD, jež je majitelem loděnice Gdaňsk. Společnost Crist navrhla částku 175 milionů PLN (43,75 milionu EUR) za nákup nabízeného balíku aktiv (dále jen „suchý dok“). Minimální cena suchého doku byla stanovena na 96,7 milionu PLN (24,17 milionu EUR).
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(24)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochybnosti, zda společnost Crist mohla získat nezbytné financování za podobných podmínek na trhu na základě informací, které měla agentura ARP k dispozici v okamžiku rozhodnutí o poskytnutí půjčky.
(25)
Podle předběžné analýzy opatření založené na informacích, jež měla Komise k dispozici, mohla půjčka agentury ARP společnost Crist za použití státních prostředků zvýhodnit. Komise rovněž vyjádřila znepokojení ohledně následujících bodů: a) úroková sazba poskytnuté půjčky, b) zajištění akceptované agenturou ARP, c) referenční hodnoty uplatňované agenturou ARP, d) obchodní plán předložený společností Crist a e) potenciální zvýhodněné zacházení agentury ARP se společností Crist.
(26)
Pokud jde o úrokovou sazbu, Komise nebyla s to rozhodnout, zda byla úroková sazba půjčky agentury ARP (činící 7,02 % v okamžiku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení) v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, jelikož polské orgány nepředložily doklady o ratingu společnosti i úrovni zajištění.
(27)
Pokud jde o zajištění, nebyla Komisi předložena smlouva mezi agenturou ARP a společností Crist ani znalecké ocenění akcií společnosti Crist a suchého doku sloužících jako zajištění půjčky. Komise se proto domnívala, že Polsko nepředložilo důkazy prima facie, že znalecká ocenění byla provedena s obezřetností a že byla provedena na obezřetném základě a že by byl investor v tržním hospodářství ochoten toto zajištění akceptovat.
(28)
Pokud jde o referenční hodnotu, Komise měla pochyby, zda mohl být úvěr banky […] použit jako referenční hodnota k posouzení souladu půjčky agentury ARP se zásadou investora v tržním hospodářství. Komise má za to, že úvěr banky […] se od půjčky agentury ARP liší, jelikož a) se jím refinancovala transakce, kterou společnost Crist původně financovala ze svých vlastních zdrojů, b) výše úvěru poskytnutého bankou […] je výrazně nižší a c) půjčka agentury ARP obnášela ve srovnání s úvěrem banky […] vyšší riziko, protože její výše překračovala vlastní prostředky společnosti Crist a doba jejího trvání byla o dost delší (pět let a tři měsíce oproti třem rokům a osmi měsícům).
(29)
Pokud jde o obchodní plán, Komise poznamenala, že v okamžiku poskytnutí půjčky vykazovaly čisté zůstatky společnosti Crist - přes její celkovou dobrou finanční situaci -třetím rokem pokles. Vzhledem k danému tržnímu riziku, možné nadměrné výrobní kapacitě i finanční krizi, jež v okamžiku přijetí opatření vrcholila, měla Komise pochybnosti, zda by investor v tržním hospodářství poskytl uvedené financování.
(30)
Aniž by byla dotčena otázka, zda program jako takový představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise měla navíc pochybnosti, zda společnost byla způsobilá k podpoře poskytované na základě programu agenturou ARP, jelikož půjčka byla poskytnuta na investici v Gdyni, jež nepatřila mezi ohrožené okresy, a proto nemohla z programu čerpat. Komise se rovněž tázala, zda byla intenzita financování agenturou ARP v případě společnosti Crist v souladu s maximálním limitem intenzity stanoveným v programu (viz 15. bod odůvodnění). Půjčka agentury ARP činí 150 milionů PLN (37,5 milionu EUR). Společnost Crist koupila suchý dok za cenu 175 milionů PLN (43,75 milionu EUR). Na základě těchto číselných údajů proto činila intenzita podpory u půjčky agentury ARP 86 %, tzn. překročila limit intenzity stanovený v programu. Komise proto konstatovala, že společnost Crist mohla získáním půjčky agentury ARP v rámci programu požívat zvýhodněného zacházení.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností měla Komise pochybnosti, zda by investor v tržním hospodářství zajistil společnosti Crist příslušné financování, a proto se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA
(32)
Polské orgány uvedly, že rozhodnutí o poskytnutí půjčky společnosti Crist předcházelo komplexní posouzení ekonomické a finanční situace společnosti, jejího obchodního plánu a možných dopadů na trh a že z výsledku této analýzy jednoznačně vyplývá, že zmíněná půjčka odpovídá obvyklým tržním podmínkám, tj. podmínkám, ve kterých by soukromý hospodářský subjekt souhlasil s financováním příslušné investice. Proto podle Polska půjčka agentury ARP poskytnutá společnosti Crist nepředstavuje státní podporu.
1. Úroková sazba
(33)
Polsko vysvětlilo, že před poskytnutím půjčky agentury ARP byla ve třech fázích posouzena ekonomická a finanční situace společnosti v souladu s příslušnými normami na trhu komerčních finančních služeb nabízených podnikům. V první fázi spočívala v úvodním úvěrovém ohodnocení, které provedl nezávislý externí poradce a na jejímž základě mohla společnost postoupit do další fáze - podrobnějšího posouzeni. V druhé fázi byly posouzeny tři poslední účetní roky spolu s předpokládanými výsledky, provedena poměrová analýza, zhodnoceny jednak kvantitativní ukazatele, jako je poměr likvidity, obrat aktiv, struktura kapitálu, výnosnost a rozvoj, jednak kvalitativní ukazatele, jako je kvalita řízení, míra závislosti na trhu a kvalita navržených zajištění. V poslední fázi byla stanovena výše marže za použití matice založené na odborné analýze a zohledňující rizika a navrženou úroveň zajištění.
(34)
Pokud jde o dynamiku výsledků společnosti Crist v letech 2006-2009 (viz tabulka 4), Polsko zdůraznilo, že ekonomická a finanční situace společnosti v okamžiku žádosti o půjčku, popsaná v odborné analýze, byla dobrá.
Tabulka 4
Dynamika finančních výsledků společnosti Crist v letech 2006-2009 (v milionech PLN)
2006
2007
Dynamika
2008
Dynamika
2009
Dynamika
Zisk z prodeje
21,20
19,10
90,09 %
20,8
108,90 %
27,10
130,29 %
Provozní zisk
20,90
20,80
99,52 %
19,50
93,75 %
25,80
132,31 %
Čistý zisk
16,50
22,20
134,55 %
20,10
90,54 %
15,50
77,11 %
Odpisy
1,97
2,40
121,83 %
3,30
137,50 %
4,20
127,27 %
Finanční přebytek
18,47
24,60
133,19 %
23,40
95,12 %
19,70
84,19 %
Výnosy z prodeje
228,75
323,41
141,38 %
361,06
111,64 %
383,77
106,29 %
(35)
Polsko vysvětlilo, že k poklesu čistých finančních výsledků v roce 2008 a 2009 došlo z důvodu změny obchodního plánu, podle něhož byly uzavírány smlouvy vyšší hodnoty a s vyšší ziskovostí, jež se ale vyznačovaly dlouhou dobu realizace v rozmezí 12-15 měsíců. To znamená, že největších finančních zisků bude dosaženo po dokončení produktu a po jeho dodání smluvnímu partnerovi.
(36)
Agentura ARP posoudila obchodní plán, který společnost Crist předložila, na několika úrovních. Polsko vysvětlilo, že plán byl vypracován ve spolupráci s […], jeho posouzení provedl […] („[…]“) a důkladnou analýzu dokumentu včetně předpokladů a očekávaných dopadů provedli odborníci agentury ARP. Polské orgány poznamenaly, že stanovisko všech subjektů k dokumentu bylo ve všech fázích pozitivní, a uvedly, že správnost obchodního plánu potvrdily faktické výsledky, jichž Crist dosáhla a které se shodují s údaji v prognóze nebo je dokonce přesahují. Polsko rovněž vysvětlilo, že optimistické finanční prognózy, které společnost Crist předložila, byly věrohodné a stvrzené uzavřenými smlouvami.
(37)
K výnosnosti investice Polsko předložilo podrobné vysvětlení ohledně vypočítaných ukazatelů, jež vycházejí z peněžních toků, současné čisté hodnoty (net present value - NPV) a vnitřní míry návratnosti (IRR - internal rate of return) a které se ukázaly jako vysoké. Čistá současná hodnota projektu zahrnujícího nákup suchého doku za cenu 150 milionů PLN činila […] milionů PLN a vnitřní míra návratnosti […] %. Polsko dodatečně konstatovalo, že ač byl suchý dok nakonec zakoupen za 175 milionů PLN, finanční ukazatele transakce jsou nadále velmi vysoké (NPV - […] milionů PLN, a IRR - […] %).
(38)
Na základě výše zmíněných analýz stanovila agentura ARP rating společnosti podle třífázového interního systému hodnocení. Společnost Crist podle hodnocení představuje průměrné úvěrové riziko, má dobrou finanční spolehlivost a dostatečnou schopnost plnit své závazky v delším časovém horizontu a vykazuje zvýšenou odolnost vůči nepříznivým ekonomickým podmínkám dlouhodobějšího charakteru. Polsko uvedlo, že výsledek metody, kterou použila agentura ARP, je v souladu se sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (10) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“). Údaje, jež měla agentura ARP k dispozici, podle posouzení odpovídají kategorii ratingu BBB (dobrý), tak jak ji definuje ratingová agentura EuroRating. Ve snaze předejít nepříznivým následkům vyplývajícím z mylného posouzení a pro účely přezkoumání výsledku za použití sdělení o referenčních sazbách se přesto Polsko rozhodlo akceptovat rating BB.
(39)
Polské orgány uvedly, že společnost Crist poskytla následující zajištění: registrovaná zástava 100 % akcií společnosti Crist, hypotéka na nemovitosti (část areálu loděnice č. 2), registrovaná zástava souboru movitého majetku tvořícího část areálu loděnice č. 2, blankosměnka podepsaná společností Crist, svolení společnosti Crist k přímé vykonatelností závazku a svolení všech akcionářů k přímé vykonatelnosti závazku.
(40)
Polsko předložilo znalecká ocenění akcií společnosti Crist, vypracovaná […] podle těchto dvou metod: metody založené na aktivech (metoda vycházející z upravené čisté hodnoty aktiv) ze dne 29. července 2010 a metody založené na příjmech (metoda diskontovaných peněžních toků za použití upravené současné hodnoty) ze dne 1. srpna 2010. Výsledky těchto dvou ocenění se značně lišily. Podle první metody hodnota činila […] milionů PLN, druhou metodou se dospělo téměř k […] milionům PLN. V samostatném dokumentu ze dne 3. srpna 2010, který předložily polské orgány, zároveň […] prokázalo, že metoda upravené čisté hodnoty aktiv se více blížila likvidační hodnotě společnosti a nevyjadřovala skutečnou hodnotu společnosti Crist (zejména hodnotu vlastního kapitálu). […] konstatovalo, že za skutečnou hodnotu je třeba považovat částku […] milionů PLN.
(41)
Pokud jde o hodnotu druhého prvku zajištění, tj. hypotéky na nemovitosti, Polsko předložilo nezávislé znalecké ocenění ze dne 4. března 2009, v němž byla tržní hodnota balíku aktiv odhadnuta na 169,5 milionu PLN (či 84,7 milionu v podmínkách nuceného prodeje). V lednu 2011, poté co již transakce proběhla, agentura ARP dodatečně požádala o nezávislé znalecké ocenění, jež bylo postoupeno Komisi a v níž je hodnota nemovitosti zatížené hypotékou odhadnuta na […] milionů PLN.
(42)
V reakci na pochybnost Komise, zda může být cena, kterou společnost Crist v třetím kole nabídkového řízení za suchý dok zaplatila (175 milionů PLN), považována za zástupný ukazatel hodnoty zajištění, Polsko navrhlo, aby byla jako tržní hodnota uznána protinabídka ve výši 166 milionů PLN, kterou v té době podal jiný subjekt účastnící se řízení - společnost Patia.
(43)
Podle Polska kromě toho hodnota zajištění dále stoupá díky různorodosti jeho struktury (nemovitost, movitý majetek a finanční aktiva) i díky tomu, že všechny prvky zajištění nebyly před poskytnutím půjčky ničím zatíženy.
(44)
Polské orgány na základě různých ocenění shrnuly, že celková hodnota půjčky se pohybovala mezi […] milionů PLN a […] milionů PLN (viz tabulka 5). Pro účely interního ratingu však agentura ARP shledala, že úroveň zajištění společnosti Crist je střední (viz tabulka 3). Pokud jde o zásady sdělení o referenčních sazbách (viz tabulka 6), polské orgány uvedly, že celková hodnota zajištění, upravená podle tržní hodnoty, činí […] milionů PLN (11) a představuje […] % poskytnuté půjčky. Tato úroveň zajištění značně přesahuje výši půjčky a odpovídá kategorii „vysoké zajištění“ v souladu s metodikou stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jelikož předpokládaná ztráta při nesplacení půjčky (ztrátovost při selhání - LGD) se rovná nule.
Tabulka 5
Hodnota zajištění podle použité metody ocenění
Subjekt zajištění a metoda ocenění
Akcie Crist
Metoda ocenění založená na aktivech
(metoda vycházející z upravené čisté hodnoty aktiv)
Akcie Crist
Metoda ocenění založená na příjmech
(metoda vycházející z upravené čisté hodnoty aktiv)
Hodnota (PLN)
[…]
[…]
Subjekt zajištění a metoda ocenění
Areál loděnice č. 2
169 471 000
CELKEM:
CELKEM:
Tržní metoda (přístup založený na příjmech)
[…]
[…]
Areál loděnice č. 2
84 735 500
CELKEM:
CELKEM:
Hodnota v podmínkách nuceného prodeje
[…]
[…]
Areál loděnice č. 2
180 439 000
CELKEM:
CELKEM:
Tržní metoda (přístup založený na příjmech)
[…]
[…]
Areál loděnice č. 2
166 000 000
CELKEM:
CELKEM:
Hodnota poslední protinabídky
[…]
[…]
(45)
Polské orgány rovněž předložily zprávu vypracovanou […] v květnu 2012, tj. po provedení transakce. Obsahuje mimo jiné ověření ocenění […], které měla agentura ARP v okamžiku transakce k dispozici. Polsko upozorňuje na kritiku ocenění pomocí metody založené na čisté hodnotě aktiv: […] vůbec nepřihlíží k oceněním hodnoty nehmotných aktiv, jako jsou mimo jiné smlouvy před realizací, kontakty se zákazníky a pracovní sila, jež mohly mít značnou hodnotu a mohly ovlivnit výsledky ocenění. […] má za to, že vlastní kapitál společnosti Crist je značně podhodnocený. Pokud jde o metodu založenou na příjmech, Polsko podotýká, že […] obdržel hodnoty podobné hodnotám, jež obdržel […] (tj. přibližně […] milionů PLN).
(46)
Pro účely poskytnutí půjčky vyhodnotila agentura ARP úvěrové riziko společnosti i úroveň nabízeného zajištění jako střední. V důsledku toho poskytla agentura ARP půjčku s úrokovou sazbou 6,81 %, k níž se dospělo součtem základní sazby (tříměsíční sazby WIBOR (3,81 %) navýšené o 1,2 %) a úrokové marže vypočtené za použití matice uvedené v tabulce 3, tj. 1,8 %.
(47)
Kromě výpočtů, které provedla agentura ARP podle interních pravidel, Polsko představilo další vysvětlení za použití metody stanovování náhradních sazeb, jež je popsána ve sdělení o referenčních sazbách (viz tabulka 6).
Tabulka 6
Úvěrová marže v bazických bodech podle sdělení o referenčních sazbách
Zajištění
Ratingová kategorie
vysoké
běžné
nízké
Velmi dobrý (AAA-A)
60
75
100
Dobrý (BBB)
75
100
220
Uspokojivý (BB)
100
220
400
Slabý (B)
220
400
650
Špatný/Finanční obtíže (CCC a níže)
400
650
1 000
(48)
Polsko uvedlo, že vzhledem k referenční sazbě, kterou pro Polsko zveřejnila Komise (4,49 %), ratingové kategorii společnosti Crist (BB) a vysokému zajištění (viz 44. bod odůvodnění) by úroková sazba půjčky neměla být nižší než 5,49 %. Polsko proto zdůraznilo, že úroková sazba stanovená agenturou ARP ve výši 6,81 % o 132 bazických bodů převyšuje referenční sazbu vymezenou ve sdělení o referenčních sazbách, tedy 5,49 %.
(49)
Zpráva […] předložená Polskem obsahuje podrobný odhad ratingu společnosti Crist v okamžiku transakce, jenž byl vypracován na základě dvou různých odborných přístupů. Ratingové modely vypracoval […] za použití scoringových/ratingových modelů, jichž využívají komerční banky. Ve zprávě se odhadovaný rating společnosti Crist pohybuje v rozmezí BB-B. Podle […] je však úroková sazba dostatečná vzhledem k vysokému zajištění, jež se odvíjí od souhrnného ocenění vysoké hodnoty jednotlivých prvků zajištění.
2. Referenční hodnota
(50)
Polské orgány Komisi informovaly, že úvěr poskytnutý bankou […] nebyl při stanovování konečné výše úrokové sazby pro společnost Crist jediným základem, nýbrž pro dané rozhodnutí byl směrodatný především interní systém hodnocení. Bez ohledu na rozdíly mezi půjčkou a úvěrem Polsko poukazovalo na to, že obě instituce, agentura ARP i banka […] dospěly stran úrokových sazeb k podobným závěrům.
(51)
Polsko rovněž představilo obecnou úvahu, že vzhledem k vysoké hodnotě předmětné půjčky (150 milionů PLN) je prakticky nemožné najít na polském trhu u půjčky poskytnuté společnosti Crist ideální referenční hodnotu. S odvoláním na rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-296/97 Alitalia v. Komise Polsko tvrdilo, že možné zvýhodnění společnosti Crist je třeba posoudit na základě porovnatelné a nikoliv totožné půjčky.
(52)
Polsko předložilo srovnání půjčky a úvěru (viz níže tabulka 7); připomnělo, že oba instrumenty byly poskytnuty v roce 2010, že úroková sazba banky […] byla dokonce nižší (6,68 % oproti 6,81 %, což byla sazba agentury ARP) a že rozhodnutí banky […] obnášelo vyšší riziko. Podle názoru polských orgánů proto cenné referenční východisko představuje právě tato transakce.
Tabulka 7
Srovnání úvěru banky […] a půjčky agentury ARP poskytnutých společnosti Crist
Úvěr banky […]
Půjčka agentury ARP
Částka
[…] PLN
150 000 000 PLN
Datum poskytnutí
18.2.2010
14.9.2010
Doba trvání úvěru/půjčky
3 roky a 10 měsíců
5 let a 3 měsíce
Úroková sazba
6,62 %
6,81 %
Hodnota zajištění
[…] PLN
[…] PLN
Vyhlídky rozvoje (12)
[…] PLN
[…] PLN
Další rizika
Nejistota, že dojde k nákupu suchého doku (areálu loděnice č. 2) a že bude vytvořena úplná výrobní linka
Půjčka poskytnutá na nákup suchého doku (areálu loděnice č. 2), a tím i vytvoření úplné výrobní linky
(53)
Pokud jde o úvěrové riziko, Polsko uvedlo, že banka […] i agentura ARP vycházely ve svém rozhodnutí ze stejného obchodního plánu, který předpokládal nákup areálů loděnice č. 1 a 2. Z toho důvodu bylo riziko pro dokončení továrny vyšší před uskutečněním první transakce (i v případě, kdy banka […] pouze refinancovala transakci, kterou společnost Crist původně hradila ze svých zdrojů). Půjčka agentury ARP, díky níž bylo možné koupit areál loděnice č. 2, fakticky společnosti Crist zajistila realizaci její nové obchodí strategie, podle níž společnost přechází z tradiční stavby lodí na odvětví obnovitelné energie získávané na moři (offshore). Polsko dále poukázalo na skutečnost, že k poskytnutí úvěru banky […] společnosti Crist došlo předtím, než společnost podepsala velmi lukrativní smlouvu se společností Beluga Hochtief, jež v historii společnosti Crist představuje transakci s nejvyšší hodnotou ([…] milionů EUR), což úvěruschopnost společnosti v okamžiku rozhodnutí agentury ARP o poskytnutí půjčky ještě zvýšilo.
(54)
Na druhou stranu polské orgány zdůraznily, že v okamžiku poskytnutí půjčky věnovala agentura ARP značnou pozornost jiným doplňkovým informacím. Polsko například upozornilo na skutečnost, že kromě financování za strany agentury ARP a banky […] společnost Crist udržovala po mnoho let dobré vztahy s řadou jiných finančních ústavů, jež zajišťovaly financování činnosti společnosti (13). Dokládá to schopnost společnosti Crist získat v okamžiku rozhodnutí o poskytnutí půjčky finanční prostředky na kapitálovém trhu. Za tímto účelem Polsko představilo seznam úvěrových a záručních omezení v jednotlivých finančních ústavech, které měla společnost Crist v okamžiku transakce k dispozici.
(55)
Polské orgány rovněž Komisi upozornily na tabulku úrokových sazeb Polské národní banky ze září 2010, jež znázorňuje pravidelně zveřejňovaný seznam průměrných úrokových sazeb nových půjček/úvěrů poskytovaným hospodářský subjektům v PLN. Z uvedené tabulky vyplývá, že u úvěrů nad 4 miliony PLN s proměnlivou úrokovou sazbou stanovenou maximálně na 3 měsíce (jako v případě společnosti Crist) činila průměrná úroková sazba 5,4 %, což je méně než sazba, kterou pro společnost Crist stanovila agentura ARP.
3. Obchodní plán
(56)
Polské orgány předložily Komisi obchodní plán společnosti Crist („obchodní plán“). Polsko Komisi informovalo, že agentura ARP před poskytnutím půjčky společnosti Crist vedla konzultace jednak s obchodními partnery společnosti ([…] a […]), jednak se soukromými bankami, a tímto způsobem získala potvrzení o finanční spolehlivosti společnosti Crist. Polské orgány předložily Komisi dopisy soukromých bank, jež obsahovaly jak zmíněné potvrzení, tak analýzu vypracovanou […] a týkající se realizace obchodní strategie společnosti Crist v období před rozhodnutím agentury ARP o poskytnutí půjčky.
(57)
Podle obchodního plánu činí předpokládaná čistá současná hodnota investičního projektu […] milionů PLN ([…] milionů EUR) a vnitřní míra návratnosti […] %. Tyto odhady vycházejí z předpokladu, že společnost zaplatí 150 milionů PLN za suchý dok. V reakci na připomínku Komise uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení, že skutečná cena nakonec činila 175 milionů PLN, Polsko předložilo analýzu vypracovanou […]. Z analýzy vyplývá, že na základě informací dostupných v okamžiku transakce dosahuje čistá současná hodnota a vnitřní míra návratnosti investice […] milionů PLN, resp. […] %. […] dodává, že po zohlednění aktuálních informací činí čistá současná hodnota a vnitřní míra návratnosti […] milionů PLN, resp. […] %.
(58)
Tatáž zpráva podává přehled o situaci na trhu a vyhlídkách rozvoje společnosti Crist. Uvádí se v ní, že společnost Crist změnila výrobní profil z tradiční stavby lodí na výrobu plavidel na míru, námořních plošin a elementů pro stavby na moři. Díky této obchodní strategii se společnost Crist specializovala na tento sektor s cílem účastnit se plánovaných projektů offshore v Severním moři a rozšířit možnosti dynamického rozvoje. […] dospěl k závěru, že společnost působí v odvětví se značným potenciálem rozvoje.
(59)
Polsko informovalo, že na základě odborné analýzy obchodního plánu dospěla agentura ARP k těmto závěrům: i přes hospodářskou krizi, jež začala v roce 2008, společnost v posledních třech letech vykazovala kladné finanční výsledky, hodnota podepsaných a sjednávaných smluv naznačovala rychlý rozvoj, finanční prognózy společnosti byly hodnoceny pozitivně a ukazovaly schopnost společnosti půjčku splácet.
(60)
Polské orgány podotkly, že při čistém zisku 12,6 milionu PLN (2,8 milionu EUR) v roce 2010 a 31,6 milionu PLN (7,03 milionu EUR) v roce 2011 společnost dosáhla čistého výsledku, který […]násobně překročil číselné údaje předpokládané v obchodním plánu. Stejně tak poznamenaly, že bilanční suma společnosti na konci roku 2011 převyšovala prognózy o přibližně […] %.
4. Zvýhodněné zacházení se společností
(61)
Pokud jde o údajné zvýhodněné zacházení agentury ARP se společností Crist, polské orgány především vysvětlily, že společnost byla způsobilá k čerpání prostředků z programu, jelikož se její sídlo a dvě její provozovny nacházejí v Gdaňsku. Investice v Gdyni, jež by naopak k podpoře z těchto prostředků způsobilá nebyla, nezapříčinila přemístění aktivit společnosti, nýbrž jejich zeměpisné rozšíření.
(62)
Pokud jde o míru financování, Polsko opětovně potvrdilo, že míra financování investic společnosti Crist z programu agentury ARP nepřesáhl limit 80 %, jenž je v programu stanoven. Polsko tvrdilo, že celkové výdaje, se kterými společnost Crist počítala v investičním plánu, činily 188,2 milionu PLN a zahrnovaly nejen nákup suchého doku (areál loděnice č. 2), ale i doku pro stavbu lodních trupů (areál loděnice č. 2). Polsko vysvětlilo, že obě investice se váží ke stejné výrobní lince, jež společnosti Crist umožnila efektivně se zaměřit na trhy obnovitelných energií a staveb offshore. Pouze kompletní investiční program umožnil společnosti Crist změnit její obchodní model z tradiční stavby lodí na výrobu plavidel na míru, námořních plošin a elementů pro stavby mořských větrných parků.
(63)
Podíl půjčky agentury ARP (150 milionů PLN) na celkové investici společnosti Crist (213,2 milionu PLN (14)) tak odpovídá 70 % a nachází se výrazně pod limitem 80 % stanoveným v programu.
(64)
Polsko také uvedlo, že program, z něhož byla půjčka pro společnost Crist financována, je komerční nástroj a nemá povahu státní podpory. Polsko poznamenalo, že rozhodnutí agentury ARP o financování určitých projektů se zakládají na posudcích, které podle komerčních kritérií vypracovali odborníci se zkušenostmi v největších polských finančních institucích.
V. POSOUZENÍ
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(65)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou podpory poskytované v jakékoliv formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(66)
Ke kvalifikaci vnitrostátního opatření jako státní podpory musí být splněny všechny následující podmínky: 1) opatření poskytuje zvýhodnění ze státních prostředků, 2) toto zvýhodnění je selektivní a 3) opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
1.1 Existence zvýhodnění
(67)
Ke zjištění, zda šetřené opatření představuje státní podporu, je třeba určit, zda společnost Crist získala ekonomickou výhodu, kterou by nezískala v obvyklých tržních podmínkách, tj. v podmínkách, ve kterých by příslušné financování zajistil investor v tržním hospodářství.
(68)
V zájmu zjištění, zda je šetřené opatření v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, Komise posoudila, zda by společnosti Crist na základě informací, které měla agentura ARP k dispozici v okamžiku daného rozhodnutí, poskytl podobnou soukromý věřitel.
(69)
Jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění a v bodech následujících, Polsko Komisi informovalo, že ekonomickou a finanční situaci společnosti Crist před poskytnutím půjčky podrobně posoudila agentura ARP ve spolupráci s externími odborníky s cílem stanovit rating společnosti. Ve shodě se svým interním systémem stanovila agentura ARP rating společnosti Crist jako střední, což podle stanoviska Polska odpovídá alespoň kategorii BB (uspokojivý) pro účely sdělení o referenčních sazbách.
(70)
Pokud jde o zajištění, Polsko předložilo všechna příslušná znalecká ocenění a podrobně vysvětlilo všechny složky zajištění půjčky (viz 39. až 45. bod odůvodnění). Na základě těchto ocenění, podle nichž hodnota zástavy akcií činila […] milionů PLN a hypotéka na suchý dok převyšovala částku […] milionů PLN, a s přihlédnutím k podmínce programu, že hodnota zajištění musí dosahovat alespoň 150 % financování, agentura ARP vyhodnotila úroveň zajištění jako střední, s dobrým pokrytím úvěrového rizika. Polsko však označilo tento přístup za obezřetný a konstatovalo, že z ocenění zajištění provedeného nezávislým odborníkem vyplývá vysoká úroveň zajištění.
(71)
Na základě středního rizika a zajištění nakonec agentura ARP poskytla půjčku s úrokovou sazbou 6,81 %, což je součet základní sazby (tříměsíční sazba WIBOR plus 1,2 %) a úrokové marže ve výši 1,8 % (viz tabulka 3). Polsko uvedlo, že tato sazba převyšuje minimální úrokovou sazbu, která by byla stanovena podle sdělení o referenčních sazbách (viz tabulka 6 a 46. až 49. bod odůvodnění). Komise konstatuje, že toto tvrzení platí nejen tehdy, když Polsko při svých výpočtech pracuje s „vysokým zajištěním“, ale i v případě, použije-li se „střední“ (či běžná úroveň zajištění, k níž dospěla agentura ARP: základní sazba plus 220 bazických bodů neboli 6,69 %.
(72)
V obecné rovině Komise připomíná, že její předběžné obavy ohledně výše úrokové sazby, uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, se odvíjely od absence důkazů o ratingu společnosti a úrovně zajištění. Komise v tomto ohledu poznamenává, že v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení Polsko předložilo příslušné informace, které měla agentura ARP před poskytnutím půjčky k dispozici. Polsko rovněž poskytlo ocenění hypotékou zatížené nemovitosti ex post a zprávu, kterou společnost […] sice vypracovala až po transakci, která ale vycházela z informací dostupných v okamžiku rozhodnutí o poskytnutí půjčky.
(73)
Pokud jde o zajištění, Komise se ve svém posouzení soustředila na to, zda byla znalecká ocenění provedena s takovou obezřetností, že by nabízené zajištění akceptoval investor v tržním hospodářství. V této souvislosti Komise poznamenává, že ocenění akcií společnosti Crist se v závislosti na použité metodě značně liší (viz 40. bod odůvodnění). Komise rovněž upozorňuje na kritické stanovisko společnosti […] ohledně ocenění čisté hodnoty aktiv ve výši […] milionů PLN, jež pomíjí některé důležité faktory (viz 45. bod odůvodnění), což pak vedlo ke snížení odhadu hodnoty vlastního kapitálu společnosti Crist. Komise mimo to konstatuje, že ocenění vypracovaná […] i […] podle metody vycházející z upravené čisté hodnoty aktiv vedou ke stejnému závěru (tj. ocenění ve výši […] milionů PLN a že oba nezávislí odborníci mají za to, že tuto metodu je třeba považovat za reprezentativnější. Při předkládání těchto ocenění Komisi Polsko kromě toho navrhlo, aby jako hodnota zajištění k suchému doku byla zástupně uznána hodnota protinabídky ve výši 166 milionů PLN, kterou ve třetím kole nabídkového řízení podala společnost Patia. Podle Komise mohl tento zástupný ukazatel odrážet tržní cenu, kterou byl konkurent společnosti Crist ochoten zaplatit za suchý dok v situaci nuceného prodeje tohoto aktiva.
(74)
Komise má, aniž by zaujímala stanovisko ohledně toho, které z jednotlivých zpráv je třeba se držet, za to, že agentura ARP měla k dispozici různá ocenění kvality nabízeného zajištění, přičemž pouze podle nejpesimističtějšího ocenění činila jeho hodnota méně než 150 % hodnoty půjčky, jež měla být poskytnuta, a z doporučení odborníků vyplývalo, že zajištění postačuje k pokrytí úvěrového rizika.
(75)
Pokud jde o rating společnosti, Komise kriticky zhodnotila tehdejší důkazy, jež Polsko předložilo a jež měla agentura ARP k dispozici před rozhodnutím o poskytnutí půjčky. Komise konstatuje, že agentura ARP v rámci vlastní interní odborné analýzy kompletně zhodnotila příslušné ukazatele společnosti Crist, mezi něž patří poměr likvidity, obrat aktiv, majetková a kapitálová struktura, jakož i ziskovost. Agentura ARP dále do svého hodnocení zahrnula i tyto prvky: analýza peněžních toků, finanční prognózy, efektivita investic, hranice ziskovosti, citlivost projektu na vnější faktory, jako jsou úrokové sazby a směnné kurzy.
(76)
Komise rovněž bere v potaz zprávu […]. Byla sice vypracována až po provedení transakce, ale obsahuje podrobné odhady k úvěrovému ratingu společnosti Crist i nabízenému zajištění a vychází z týchž informací, kterými disponovala agentura ARP v okamžiku poskytnutí půjčky. Rating společnosti Crist je ve zprávě odhadnut jako mírně nižší než rating, se kterým pracuje agentura ARP (rozmezí BB-B). Pokud jde o zajištění, ve zprávě se konstatuje, že v ocenění provedeném […] na základě hodnoty aktiv je výrazně podhodnocen vlastní kapitál společnosti Crist. […] má za to, že metoda vycházející z upravené čisté hodnoty aktiv je soudržnější a všeobecně používaná. Na základě vlastní analýzy ratingu společnosti Crist a hodnoty nabízeného zajištění […] konstatuje, že úroková sazba půjčky agentury ARP nebyla nižší než sazba tržní.
(77)
Komise rovněž přezkoumala, zda je úroková sazba stanovená agenturou ARP v souladu s metodou stanovování referenčních sazeb, které může Komise použít jako náhradu tržní sazby. Tato metoda je popsána ve sdělení o referenčních sazbách. Podle tohoto sdělení se referenční sazba získá připočtením určité marže k základní sazbě, které odpovídá roční sazbě IBOR (roční sazba na peněžním trhu v daném členském státě). Použitá marže se odvíjí od ratingu daného podniku a nabízeného zajištění (viz tabulka 6).
(78)
Vzhledem k tomu, že základní sazba pro Polsko v září roku 2010 činila 4,49 % (15), úroková sazba půjčky agentury ARP (6,81 %) by převyšovala povinnou referenční sazbu, pokud by v době poskytnutí půjčky:
-
rating společnosti Crist byl „slabý“ (B) a zajištění „vysoké“,
-
rating společnosti Crist byl „uspokojivý“ (BB) a zajištění „běžné“ nebo
-
zajištění bylo „slabé“ a rating společnosti Crist přinejmenším „dobrý“ (BBB).
Ve všech třech scénářích by referenční sazba činila 6,69 % (4,49 % a 2,20 %), a byla by tedy nižší než úroková sazba půjčky agentury ARP (6,81 %).
(79)
Na základě výše uvedeného rozboru Komise konstatuje, že rating společnosti Crist v okamžiku poskytnutí půjčky byl v nejhorším případě „slabý“ (B). Pokud jde o zajištění, to i při nejhorším scénáři, podle něhož hodnota zajištění činí […] milionů PLN, představuje více než 100 % hodnoty půjčky, pročež má Komise v této souvislosti za to, že předpokládaná ztráta při nesplacení půjčky (ztrátovost při selhání - LGD) nepřesáhne 30 %, což odpovídá vysokému zajištění podle definice ve sdělení o referenčních sazbách. S přihlédnutím k vysokému zajištění půjčky by v nejhorším scénáři neměla být úroková sazba v okamžiku transakce nižší než 6,69 % (tj. referenční sazba pro Polsko 4,49 % + 2,20 %, viz tabulka 6). Půjčka agentury ARP byla poskytnuta s vyšší úrokovou sazbou (6,81 %).
(80)
Komise může po shrnutí informací, které jí byly poskytnuty, konstatovat, že agentura ARP postupovala při rozhodování o půjčce společnosti Crist tak, jak by se zachoval soukromý věřitel na základě dostupných informací, a stanovila úrokovou sazbu odpovídající sazbě tržní.
(81)
V rozhodnutí o zahájení řízení zpochybnila Komise použití úvěru banky […] jako referenční hodnoty v této věci. Komise mimo jiné uvedla, že úvěr banky […] se od půjčky ARP lišil, jelikož jeho hodnota byla výrazně nižší a banka […] pouze refinancovala transakci, kterou společnost Crist původně financovala ze svých zdrojů. Kromě toho zastávala Komise předběžné stanovisko, že půjčka agentury ARP obnášela vyšší riziko než úvěr banky […], jelikož doba jejího trvání byla o dost delší než v případě úvěru banky […].
(82)
Jak je uvedeno v 50. až 55. bodě odůvodnění, polské orgány opětovně potvrdily své stanovisko, podle něhož je vhodné použít úvěr banky […] jako referenční hodnotu. Polsko však zdůraznilo, že před přijetím rozhodnutí o poskytnutí půjčky byly zohledněny i jiné prvky.
(83)
Komise poznamenává, že rozhodnutí agentury ARP o poskytnutí půjčky společnosti Crist se zakládalo na komplexní odborné analýze finanční a ekonomické situace společnosti, jež dokazovala ziskovost plánované investice, a že dřívější rozhodnutí nezávislé finanční financující instituce, banky […] - tj. příslušná referenční hodnota, byla pro agenturu ARP doplňující referencí.
(84)
Komise rovněž přihlíží ke skutečnosti, že nákup suchého doku společností Crist představoval dokončení výrobní linky, a proto jej lze považovat za méně rizikový krok ve strategii obchodní strategie společnosti Crist než opatření, na jehož realizaci byl určen úvěr banky […]. V okamžiku poskytnutí úvěru banky […] nebylo jisté, zda společnost Crist bude schopna dokončit poslední etapu plánované investice, tedy nákup suchého doku. Komise mimo to podotýká, že podpis smlouvy s nejvyšší hodnotou v historii společnosti Crist (ve výši […] milionů EUR) v období mezi získáním úvěru a půjčky posílil její postavení oproti okamžiku poskytnutí úvěru banky […].
(85)
Na závěr Komise poznamenává, že finanční sektor vnímal pozitivně finanční potenciál společnosti Crist a její schopnost generovat příjmy, což potvrzují četné externí zdroje financování, z nichž společnost čerpala v okamžiku poskytnutí půjčky agentury ARP.
(86)
Jelikož obavy vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení byly rozptýleny, Komise má za to, že podmínky úvěru banky […] i přístup společnosti Crist k jiným zdrojům financování umožňují konstatovat, že soukromý věřitel by společnosti Crist poskytl půjčku za podobných podmínek, jako tomu bylo v případě půjčky agentury ARP.
(87)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že v okamžiku poskytnutí půjčky agentury ARP vykazovaly čisté zůstatky společnosti Crist - i přes její celkovou dobrou finanční situaci - třetím rokem pokles a trh se vyznačoval nadbytkem výrobních kapacit. Komise měla po předběžném posouzení obavy, zda by investor v tržním hospodářství poskytl uvedené financování, a to vzhledem k souvisejícímu tržnímu riziku a vrcholící finanční krizi v okamžiku přijetí opatření.
(88)
Jak je uvedeno v 56. až 60. bodě odůvodnění, Polsko dodatečně objasnilo prvky, na jejichž základě agentura ARP o poskytnutí půjčky rozhodla. Patřily mezi ně jednak třífázová analýza finanční situace společnosti, z níž vyplynula dobrá úvěruschopnost společnosti, jednak nezávislá analýza vypracovaná […]. Polsko zdůraznilo, že návratnost investice na základě současné čisté hodnoty a vnitřní míry návratnosti investice byla vysoká.
(89)
Komise přezkoumala Polskem předložené posouzení ziskovosti investice společnosti Crist, z něhož vyplývá, že i když musela společnost Crist zaplatit za suchý dok vyšší cenu, než se původně předpokládalo (tj. 175 milionů PLN), příslušné finanční hodnoty zůstávají vysoké (na základě informací v okamžiku transakce činí čistá současná hodnota a vnitřní míra návratnosti investice […] milionů PLN, resp. […] %). Z hlediska investora v tržním hospodářství tyto výsledky ukazují, že společnost Crist měla solidní obchodní plán a že díky své investici získala možnosti uzavřít nové smlouvy v odvětví hydrotechnických staveb. Hodnota podepsaných smluv skutečně naznačují rychlý rozvoj společnosti.
(90)
Komise poznamenává, že prodeje a provozní činnost společnosti svědčily o silné dynamice růstu. Polské orgány navíc vysvětlily, že pokles čistých výsledků, jež se týkal pouze dvou let (2008 a 2009, viz tabulka 4), souvisel s novou obchodní strategií společnosti Crist. Pochybnosti týkající se celkového pozitivního hodnocení finančních výsledků společnosti Crist tak byly rozptýleny.
(91)
Pokud jde o pochybnosti vyjádřené v souvislosti s nadměrnou výrobní kapacitou, Komise poznamenává, že přestože se tradiční stavba lodí může s nadbytkem výrobní kapacity potýkat, společnost Crist - v rámci své nové strategie v obchodním plánu předloženém agentuře ARP pro potřeby poskytnutí půjčky - dosáhla […] % (v roce 2009) až […] % (v roce 2011) svých příjmů na jiných trzích než v oblasti tradiční stavby lodí (viz tabulka 1). Struktura příjmů společnosti Crist a informace o perspektivách rozvoje mořské větrné energetiky, tj. odvětví, jež představuje hlavní oblast činnosti společnosti, svědčí o potenciálu rozvoje společnosti.
(92)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že obchodní údaje dostupné v okamžiku transakce obsahovaly prvky, jež by umožňovaly investorovi v tržním hospodářství přijmout stejné rozhodnutí, jaké přijala agentura ARP.
(93)
Toto hodnocení potvrzují o finanční výsledky společnosti Crist v letech 2010-2011, jež mohou být nyní jako nedílná součást obchodního plánu posouzeny ex post. I když v roce 2010 společnost splnila pouze […] % svých prognóz týkajících se prodejů, výnosy z prodeje a marže čistého zisku předčily očekávání a společnost dosáhla čistého zisku 12,6 milionu PLN, což je […]násobně více, než činila předpověď na daný rok. V roce 2011 se výsledky dále zlepšily, prodeje se zvýšily o […] % víc, než bylo plánováno, a čistý zisk překročil předpověď o […] %. Bilanční suma společnosti byla na konci roku 2010 a 2011 oproti plánu vyšší o […] %, resp. […] %.
(94)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda byly splněny některé podmínky stanovené v programu, konkrétně zda byly společnost Crist k podpoře v rámci programu způsobilá a zda byl v případě poskytnuté půjčky dodržen limit intenzity stanovený v programu (viz 15. bod odůvodnění).
(95)
Komise bere na vědomí vysvětlení polských orgánů, podle něhož společnost byla oprávněna čerpat financování v rámci programu a míra financování investice společnosti Crist ze strany agentury ARP nepřesáhla limit 80 % stanovený v programu (viz 61. až 64. bod odůvodnění). Pokud jde o druhou otázku, Komise prověřila, že limit byl, tak jak popsaly polské orgány, dodržen i při zohlednění informací, jež měla agentura ARP k dispozici v okamžiku rozhodování o poskytnutí půjčky: financování ve výši 150 milionů PLN určené na investici, jejíž celková hodnota činí 188,2 milionu PLN (16), představuje intenzitu podpory 79,7 %.
(96)
Na základě těchto vysvětlení Komise konstatuje, že pochybnosti ohledně toho, zda by půjčku poskytl investor v tržním hospodářství, byly rozptýleny.
1.2 Závěr ke zvýhodnění
(97)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že společnost nebyla v souvislosti s podmínkami půjčky agentury ARP nijak zvýhodněna. Komise zejména konstatuje, že a) kdyby investor v tržním hospodářství disponoval stejnými informacemi jako agentura ARP, rozhodl by se stejně, a b) úroková sazba půjčky agentury ARP společnosti Crist odpovídala tržní sazbě.
(98)
Jelikož mají prvky prokazující existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 kumulativní charakter, absence kteréhokoliv z nich je rozhodující. Proto není třeba zkoumat další prvky uvedené v 66. bodě odůvodnění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Polská republika provedla ve prospěch společnosti Crist S.A. formou půjčky ve výši 150 milionů PLN s úrokovou sazbou 6,81 %, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. július 25.)
az SA.33114 (korábbi 2011/NN) számú, Lengyelország által nyújtott állami támogatásról a Crist Hajógyárnak nyújtott állítólagos támogatás
(az értesítés a C(2012) 5057. számú dokumentummal történt)
(Csak a lengyel nyelvű változat hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2013/9/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a fent hivatkozott rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
(1)
A Bizottság 2008. november 6-án két visszafizettetési határozatot (2) fogadott el a gdyniai és szczecini hajógyáraknak (a továbbiakban: Gdynia Hajógyár és Szczecin Hajógyár) jogellenesen nyújtott állami támogatással kapcsolatban, amely különleges értékesítési eljárást tett lehetővé. A lengyel hatóságok lehetőséget kaptak a hajógyár eszközeinek nagy tételben történő értékesítésére nyílt, átlátható, feltétel nélküli és megkülönböztetésmentes pályázati felhívások keretében.
(2)
A Bizottság a visszafizettetési folyamat nyomon követése során felvilágosítást kért a fent említett pályázati eljárásokról. Az arról szóló sajtóbeszámolókat követően, hogy az állami tulajdonban lévő Ipari Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: IDA) 2010 szeptemberében hitelt nyújthatott (a továbbiakban: az intézkedés) a Crist S.A. (a továbbiakban: Crist vagy a társaság) számára a Gdynia Hajógyár bizonyos eszközeinek a megvásárlására, a Bizottság a kérdés tisztázását kérte a lengyel hatóságokkal folytatott 2010. október 22-i megbeszélésen. A lengyel hatóságok kifejtették álláspontjukat, és vállalták a szükséges információk, valamint az ügyletet alátámasztó iratok benyújtását. Az információk benyújtására 2010. november 25-én és 2011. december 5-én került sor.
(3)
A Bizottság 2011. december 6-án megbeszélést tartott a lengyel hatóságokkal.
(4)
Az Almunia alelnök és a lengyel kincstárügyi miniszter közötti megbeszélés-sorozat lezárásaként Grad miniszter úr 2011. október 25-i levelében tájékoztatta a Bizottságot, hogy a tervek szerint 2011 végén mind a Gdynia mind a Szczecin Hajógyár felszámolása be fog fejeződni.
(5)
2012. január 25-i levelében a Bizottság értesítette Lengyelországot arról, hogy a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).
(6)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették (3). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy az intézkedéssel kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket.
(7)
Lengyelország 2012. február 27-én nyújtotta be észrevételeit. Harmadik fél nem nyújtott be észrevételeket. Lengyelország még további tájékoztatást adott 2012. június 4-én és 5-én.
II. AZ ÜGY HÁTTERE
1. A kedvezményezett bemutatása
(8)
A lengyel hatóságoktól kapott információk szerint a Crist egy gdański magánvállalkozás, amelyet 1990-ben alapított két jelenlegi tulajdonosa. Mintegy 150 alkalmazottat foglalkoztat, és körülbelül 500 önálló vállalkozó nyújt szolgáltatásokat a társaságnak. A Crist fő tevékenységi területei a hajógyártás, hajójavítás és a hidrotechnikai létesítmények. A 2004 és 2008 közötti időszakban a társaság éves szinten mintegy 20 hajón és egyéb szerkezeten dolgozott. Ügyfelei főként európai (német, holland, skandináv és lengyel) hajótulajdonosok.
(9)
A lengyel hatóságok tájékoztatása szerint a társaság elsősorban a következő három piaci szegmensben tevékenykedik:
-
vízépítési piac: zsilipek, gátak, keszonok acélszerkezetei, valamint tengeri kikötőhidak és kikötőgátak építéséhez használt egyéb acélszerkezetek,
-
megújuló energetikai piac: tengeri szélerőműparkok építéséhez használt konstrukciók és/vagy elemek,
-
tengeri piac: fúróplatformokat támogató tengeri kutató-, kitermelő- és feldolgozó létesítmények és acél fúróplatformok szerkezeti moduljai.
(10)
A Crist bevételeinek piaci szegmensek szerinti megoszlását az alábbi 1. táblázat szemlélteti. A lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy ez a bevételszerkezet a tevékenységek súlypontját a hagyományos hajóépítésről a megújuló energia tengeri szektorára és a vízépítésre áthelyezni kívánó üzleti terv megvalósításának az eredménye.
1. táblázat
A Crist bevételszerkezete szegmensek szerint
Bevétel-kategória
2009
2010 (4)
2011
vízépítés
[17-23] (5) %
[4-6]%
[3-5]%
megújuló energia
[23-28]%
[75-80]%
[67-74]%
tengeri
[21-26]%
[6-8]%
[6-8]%
egyéb (hajóépítés)
[29-34]%
[9-12]%
[17-20]%
(11)
A lengyel hatóságoktól kapott adatok szerint a Crist árbevétele a tízszeresére nőtt a 2002-2009 időszakban, és 2009-re elérte a 383 millió PLN-t (95,75 millió EUR (6)). 2010- ben visszaesett az árbevétel 236 millió PLN-re (59 millió EUR), de 2011-ben már elérte a 630 millió PLN-t (157,5 millió EUR). A Crist 2007-2009, vagyis az IDA által nyújtott hitelt megelőző, és a 2010-2011, azaz a hitelnyújtást követő időszakra vonatkozó főbb pénzügyi eredményeit a 2. táblázat foglalja össze.
2. táblázat
A Crist főbb pénzügyi eredményei, 2007-2011 (millió PLN)
2007
2008
2009
2010
2011
Értékesítés árbevétele
323,41
361,06
383,77
236,48
630,29
Értékesítés eredménye
19,10
20,80
27,10
5,5
53,1
Üzemi eredmény
20,80
19,50
25,80
15,37
49,33
Nettó eredmény
22,20
20,10
15,50
12,62
31,66
Értékcsökkenés
2,40
3,30
4,20
5,58
10,75
Pénzügyi eredmény
24,60
23,40
19,70
18,20
42,41
(12)
A lengyel hatóságok szerint 2011-ben a társaság teljes hitel- és kockázatvállalási limitje mintegy […]* millió PLN ([…] EUR) volt (lásd a „3. Az intézkedés leírása” szakaszt), ami magában foglalta az IDA által nyújtott hitelt és négy magánbank által különböző formákban biztosított pénzügyi támogatásait. A társaság jelenleg teljesítés alatt álló 10 szerződésének együttes értéke körülbelül […] millió PLN-t ([…] millió EUR) tesz ki, és összesen mintegy […] millió PLN ([…] millió EUR) értékű további szerződés még tárgyalás alatt van.
2. A program ismertetése
(13)
2010. május 27-én a Crist IDA-hitelt igényelt (lásd a „3. Az intézkedés leírása” szakaszt) az IDA lengyel gazdaságösztönző kezdeményezéseket támogató programjának (a továbbiakban: a Program) keretében, a „gazdasági válság sújtotta legkiszolgáltatottabb régiókban tevékenykedő vállalkozások” alkategóriában.
(14)
A Programban való részvételre olyan közép- és nagyvállalkozások jogosultak, amelyek a lengyel gazdaság keresletösztönzéssel való élénkítését célzó projekteket hajtanak végre és a gazdasági válság vagy súlyos árvíz sújtotta legkiszolgáltatottabb térségekben tevékenykednek. A Program egyértelműen meghatározza ezeket a térségeket. Míg Gdańsk térsége a Programban meghatározott legkiszolgáltatottabb térségek egyike, addig Gdynia térsége nem tartozik ezek közé.
(15)
A Program keretében az IDA a gazdasági keresletet és a gazdasági fejlődést ösztönző projektekben és vállalkozásokban vesz részt. A részvételnek piaci feltételek mellett kell történnie ahhoz, hogy ésszerű hasznot hozhasson az IDA számára. Az IDA által nyújtott finanszírozás maximális intenzitása nem lépheti túl a tervezett beruházás nettó értékének 80 %-át.
(16)
A lengyel hatóságok szerint az IDA nem támogathat olyan projekteket, amelyek állami támogatási elemeket tartalmazhatnak, kivéve az EUMSZ 346. cikke (7) szerinti nemzetbiztonsági és védelmi projekteket.
(17)
A Program az IDA nyereségorientált és - a lengyel hatóságok szerint - az üzleti alapon nyújtott vállalkozásfinanszírozási szolgáltatások piacára vonatkozó standardokat alkalmazó üzleti tevékenységének a részét képezi. A Lengyelországtól kapott magyarázat szerint ez a tevékenység elkülönül az IDA azon tevékenységétől, amelynek keretében állami támogatást nyújt nehéz helyzetben lévő nagy vállalkozásoknak.
3. Az intézkedés leírása
(18)
A vizsgálat tárgyát képező intézkedés az IDA által a Crist részére 2010. szeptember 14-én nyújtott, 150 millió PLN (33,4 millió EUR) összegű hitel (a továbbiakban: IDA-hitel) a szárazdokkot tartalmazó eszközállomány, az úgynevezett 2-es Crist hajógyári terület megvásárlására. A lengyel hatóságok szerint a hitelnyújtás időpontjában a hitel nem érte el a társaság teljes hitel- és kockázatvállalási limitjének […]%-t.
(19)
A Program szerint az IDA-hitel kamatlába a finanszírozási kockázattól és a kedvezményezett által felajánlott biztosíték minősítésétől függően évi 0,9-4 % nettó kamatkülönbözettel (a továbbiakban: kamatkülönbözet) növelt érvényes alapkamatláb a 3. táblázatban bemutatottak szerint.
3. táblázat
Az intézkedésre alkalmazandó kamatkülönbözet a Program szerint
pénzügyi kockázat
kiváló biztosíték
közepes biztosíték
gyenge biztosíték
alacsony
0,9 %
1,0 - 1,4 %
1,5 - 1,8 %
közepes
1,0 - 1,4 %
1,5 - 1,8 %
1,9 % - 3,3 %
magas
1,5 - 1,8 %
1,9 % - 3,3 %
3,4 % - 4,0 %
(20)
A Crist részére nyújtott IDA-hitel esetében 1,8 %-os kamatkülönbözetet állapítottak meg. A Crist összességében 6,81 %-os (8) kamatláb mellett kapott hitelt. A kamatláb meghatározásához használt alapkamatláb a 3 havi WIBOR (9) (a hitelnyújtás időpontjában 3,81 %) plusz 1,2 % volt, ehhez adódott hozzá az 1,8 %-os kamatkülönbözet. Az IDA azért 1,8 %-os kamatkülönbözetet alkalmazott, mert a tranzakció pénzügyi kockázatát és a biztosítékot egyaránt közepes mértékűnek értékelte, amelynek a 3. táblázatban látható módon 1,5 % és 1,8 % közötti kamatkülönbözet felel meg. Az IDA-hitel lejárata 2015. december 31, azaz futamideje körülbelül 5 év és 3 hónap, mivel az intézkedést 2010. szeptember 14-én fogadták el.
(21)
Az IDA-hitel biztosítéka a következőkből áll:
-
a Crist üzletrészeinek 100 %-ára bejegyzett zálogjog,
-
ingatlanra (2-es hajógyári terület részére) terhelt jelzálog,
-
a 2-es hajógyári terület részét képező ingóságokra bejegyzett zálogjog,
-
a Crist által aláírt üres váltó,
-
a Crist nyilatkozata arról, hogy önkéntesen aláveti magát a végrehajtási intézkedéseknek és
-
a Crist minden egyes tulajdonosának a nyilatkozata arról, hogy önkéntesen aláveti magát a végrehajtási intézkedéseknek.
(22)
A Program szerint a biztosítéknak az IDA által nyújtott támogatás legalább 150 %-ának kell megfelelnie.
(23)
A Gdynia Hajógyár eszközeinek értékesítésére kiírt harmadik pályázati fordulóra 2010. szeptember 15-én került sor. A sajtó szerint a Crist az IDA-tól származó finanszírozásnak köszönhetően jobb ajánlatot tudott tenni, mint versenytársa, a Patia (egy Cipruson bejegyzett társaság, amely a Gdańsk Hajógyár tulajdonosának, az ukrán ISD-nek a kapcsolt vállalkozása). A Crist 175 millió PLN-t (43,75 millió EUR) ajánlott a kínált eszközállomány (a továbbiakban: a szárazdokk) megvásárlására. A szárazdokk legalacsonyabb árát 96,7 millió PLN-ként (24,17 millió EUR) határozták meg.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(24)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a Crist a hitelnyújtásról szóló döntés meghozatalának időpontjában az IDA rendelkezésére álló információk alapján vajon képes lett volna a piacon hasonló feltételekkel hozzájutni a szükséges finanszírozáshoz.
(25)
Az intézkedés Bizottság rendelkezésére álló információk alapján elvégzett előzetes elemzése szerint az IDA-hitelnek köszönhetően állami forrásból származó előnyhöz juthatott a Crist. A Bizottság aggodalmát fejezte ki (i) a hitel kamatlábával, (ii) az IDA által elfogadott biztosítékkal, (iii) az IDA által használt benchmarkkal, (iv) a Crist által benyújtott üzleti tervvel és (v) az IDA által a Crist részére biztosított preferenciális elbánás lehetőségével kapcsolatban.
(26)
A kamatlábat illetően a Bizottságnak nem állt módjában megítélni, hogy az IDA-hitel kamatlába (az eljárás megindításáról szóló határozat időpontjában érvényes feltételezés szerint 7,02 %) összhangban áll-e a piacgazdasági befektető elvével, mivel a lengyel hatóságok nem szolgáltattak bizonyítékot a társaság hitelminősítésére és a biztosíték mértékére vonatkozóan.
(27)
A biztosítékot illetően a Bizottság nem kapta meg az alapul szolgáló, az IDA és a Crist között az IDA-hitelre vonatkozóan létrejött szerződést és a Crist biztosítékként felajánlott üzletrészeinek valamint a szárazdokknak a szakértői értékelését. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy Lengyelország nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyekből prima facie következtetni lehet arra, hogy történtek konzervatív módszerekkel végzett szakértői értékelések, és hogy egy magánbefektető elfogadott volna ilyen biztosítékot.
(28)
A benchmarkkal kapcsolatban a Bizottságnak kételyei voltak azt illetően, hogy a […] Bank által nyújtott hitel viszonyítási alapot szolgáltathat annak megítéléséhez, hogy az IDA-hitel vajon összhangban áll-e a piacgazdasági befektető elvével. A Bizottság álláspontja szerint a […] Bank által nyújtott hitel különbözik az IDA-hiteltől, mivel (i) olyan ügylet refinanszírozására szolgál, amelyet eredetileg a saját forrásaiból finanszírozott a Crist, (ii) a […] Bank által nyújtott hitel összege jelentősen alacsonyabb, és (iii) az IDA-hitel magasabb kockázatú, mint a […] Bank által nyújtott hitel, mert összege meghaladja a Crist saját forrásaiét, futamideje pedig lényegesen hosszabb (öt év és három hónap szemben a három év és nyolc hónappal).
(29)
Az üzleti tervet illetően a Bizottság megállapította, hogy a hitelnyújtás időpontjában a Crist nettó eredménye a társaság alapvetően stabil pénzügyi helyzete ellenére már három éve csökkenő tendenciát mutatott. Tekintve a kapcsolódó piaci kockázatokat, a piacon esetleg jelentkező kapacitásfelesleget és azt a tényt, hogy az intézkedés időpontjában a pénzügyi válság még javában tartott, a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy egy magánbefektető hajlandó lett volna a szóban forgó finanszírozásra.
(30)
Végezetül, nem érintve azt a kérdést, hogy maga a Program állami támogatásnak minősül-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Bizottság kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a Crist jogosult volt-e a Program szerint az IDA által nyújtott támogatásra, mivel a hitel célja egy Gdyniában történő befektetés volt, amely nem kiszolgáltatott térség, ezért nem támogatható a Program keretében. A Bizottság azt is megkérdőjelezte, hogy az IDA által a Crist javára nyújtott finanszírozás intenzitása megfelel a Programban meghatározott maximális intenzitás küszöbértékének (lásd a 15. preambulumbekezdést). Az IDA-hitel összege 150 millió PLN (37,5 millió EUR). A Crist 175 millió PLN (43,75 millió EUR) árat fizetett a szárazdokk megvásárlásáért. E számadatok alapján az IDA-hitel esetében 86 %, azaz a Programban meghatározott határértéknél magasabb volt a támogatás intenzitása. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy a Crist preferenciális elbánásban részesülhetett az IDA által nyújtott hitel révén.
(31)
A fentiek alapján a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy egy magánbefektető biztosította volna a szóban forgó finanszírozást a Crist részére, és úgy határozott, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít.
IV. LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(32)
A lengyel hatóságok előadása szerint a Crist javára történő hitelnyújtásra vonatkozó döntést a társaság gazdasági és pénzügyi helyzetének, üzleti tervének és a lehetséges piaci hatásoknak az átfogó értékelése előzte meg, és ennek a vizsgálatnak az egyértelmű eredményeiből következően a szóban forgó hitel megfelel a szokásos piaci feltételeknek, vagyis azoknak a feltételeknek, amelyek mellett egy piaci magánszereplő hajlandó lenne az adott befektetés finanszírozására. Ezért Lengyelország szerint a Crist részére nyújtott IDA-hitel nem minősül állami támogatásnak.
1. A kamatláb
(33)
Lengyelország kifejtette, hogy az IDA-hitel nyújtását a társaság gazdasági és pénzügyi helyzetének háromszintű, az üzleti alapon nyújtott vállalkozásfinanszírozási szolgáltatások piacára vonatkozó standardoknak megfelelően végrehajtott értékelése előzte meg. Az első szint egy független tanácsadó által végzett előzetes hitelbírálatból állt, amelynek alapján a társaságot érdemesnek találták a következő szintre, azaz a részletesebb értékelésre. A második szinten az utolsó három üzleti év értékelésére került sor a prognosztizált eredményekkel, valamint a mutatók elemzésével együtt, ami kiterjedt az olyan kvantitatív mérőszámokra, mint például a likviditási ráta, az eszközforgási arány, a tőkeszerkezet, a jövedelmezőség és fejlődés, valamint a kvalitatív mutatókra, amilyen például a vállalatvezetés minősége, a piactól való függőség szintje és a felkínált biztosítékok minősége. Az utolsó szinten történt a kamatkülönbözet meghatározása egy a kockázatok és a felkínált biztosítékok szakértői elemzés eredményeként kapott minősítését figyelembevevő mátrix segítségével.
(34)
A Crist eredményeinek 2006 és 2009 közötti alakulására (lásd a 4. táblázatot) hivatkozva Lengyelország hangsúlyozta, hogy a társaság gazdasági és pénzügyi helyzete a hiteligénylés időpontjában jó volt, ahogy azt a szakértői elemzés is megállapította.
4. táblázat
A Crist eredményeinek alakulása, 2006-2009 (millió PLN)
2006
2007
Változás
2008
Változás
2009
Változás
Értékesítés eredménye
21,20
19,10
90,09 %
20,8
108,90 %
27,10
130,29 %
Üzemi eredmény
20,90
20,80
99,52 %
19,50
93,75 %
25,80
132,31 %
Nettó eredmény
16,50
22,20
134,55 %
20,10
90,54 %
15,50
77,11 %
Értékcsökkenés
1,97
2,40
121,83 %
3,30
137,50 %
4,20
127,27 %
Pénzügyi eredmény
18,47
24,60
133,19 %
23,40
95,12 %
19,70
84,19 %
Értékesítés árbevétele
228,75
323,41
141,38 %
361,06
111,64 %
383,77
106,29 %
(35)
Lengyelország kifejtette, hogy a nettó pénzügyi eredmény 2008-ban és 2009-ben bekövetkező csökkenése az üzleti modell változásának, azaz a nagyobb értékű és jobb jövedelmezőséget biztosító, ám hosszabb, akár 12-15 hónapos határidővel teljesítendő megrendelések elfogadásának a következménye. Ez azt jelenti, hogy a legnagyobb pénzügyi eredmény a termék elkészültét és a megrendelőnek történő átadását követően jelentkezik.
(36)
A Crist által benyújtott üzleti tervet az IDA több szinten értékelte. Lengyelország kifejtette, hogy a tervet a […]-val együttműködve dolgozták ki, az elemzését a […] („[…]”), a dokumentum és az azon belül a feltevések és a várható hatások részletes vizsgálatát pedig az IDA szakértői végezték. A lengyel hatóságok megállapították, hogy a dokumentumról alkotott vélemény minden szinten pozitív volt, és előadták, hogy a pontosságát a Crist ténylegesen elért eredményei is alátámasztják, amelyek összhangban állnak az előrejelzésben szereplő számokkal vagy akár felül is múlják azokat. Lengyelország kifejtette továbbá, hogy a Crist által bemutatott kedvező pénzügyi előrejelzések hitelesek voltak, és a megkötött szerződések alátámasztották azokat.
(37)
A befektetés jövedelmezőségét illetően Lengyelország benyújtotta a cash flow alapú mutatók, az NPV (nettó jelenérték) és az IRR (belső megtérülési ráta) részletes elemzését, amelyek egyaránt kedvezőnek bizonyultak. A szárazdokk 150 millió PLN áron történő megvásárlását magában foglaló beruházás nettó jelenértéke […] millió PLN, belső megtérülési rátája (IRR) […]% volt. Lengyelország kifejtette továbbá, hogy bár a szárazdokkot végül 175 millió PLN-ért vásárolták meg, még ennek az ügyletnek a pénzügyi mutatói ([…] millió PLN-s NPV és […]%-os IRR) is nagyon kedvezők.
(38)
Az IDA a fenti elemzés alapján minősítette a társaságot az általa alkalmazott háromszintű hitelbírálati rendszernek megfelelően. Az értékelés eredménye szerint a Crist átlagos hitelkockázatot képvisel, pénzügyi megbízhatósága jó, hosszabb távon kellő mértékben képes kötelezettségei visszafizetésére, és fokozott ellenállóképességgel rendelkezik a hosszabb távon fennálló kedvezőtlen gazdasági viszonyokkal szemben. Lengyelország előadása szerint az IDA által alkalmazott módszer eredménye összhangban áll a Bizottság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló közleményével (10) („a referencia-kamatlábról szóló közlemény”). Az IDA az EuroRating hitelminősítő intézet által meghatározott BBB (jó) hitelminősítési kategóriába sorolhatónak értékelte a rendelkezésére álló adatokat, de a biztonság kedvéért Lengyelország BB minősítést vett figyelembe a referencia-kamatlábról szóló közleményben foglaltaknak való megfelelés ellenőrzése céljából.
(39)
A lengyel hatóságok előadása szerint a Crist a következő biztosítékokat nyújtotta: a Crist üzletrészeinek 100 %-ára bejegyzett zálogjog, ingatlanra (2-es hajógyári terület részére) terhelt jelzálog, a 2-es hajógyári terület részét képező ingóságokra bejegyzett zálogjog, a Crist által aláírt üres váltó, a Crist nyilatkozata arról, hogy önkéntesen aláveti magát a végrehajtási intézkedéseknek és a Crist minden egyes tulajdonosának a nyilatkozata arról, hogy önkéntesen aláveti magát a végrehajtási intézkedéseknek.
(40)
Lengyelország benyújtotta a Crist üzletrészeinek a […] által két különböző módszer - az eszközalapú értékelési módszer (kiigazított nettó eszközérték módszer) és a jövedelamalapú értékelési módszer (kiigazított nettó jelenérték meghatározása diszkontált pénzáramok alapján) - alkalmazásával készített 2010. július 29-i, illetve 2010. augusztus 1-i szakértői értékeléseit. A két értékelés eredményei jelentős eltérést mutattak. Míg az első módszer […] millió PLN, addig a második csaknem […] millió PLN értéket adott eredményül. Ugyanakkor a lengyel hatóságok benyújtottak egy 2010. augusztus 3-án kelt külön dokumentumot, amelyben a […] kimutatta, hogy a kiigazított nettó eszközérték módszerrel kapott érték a társaság felszámolási értékéhez áll közelebb, nem pedig a Crist (különösen a saját tőke) valós értékét tükrözi. A […] arra a következtetésre jutott, hogy a […] millió PLN-t kell valós értéknek tekinteni.
(41)
A biztosíték második elemét, azaz az ingatlanra terhelt jelzálogot illetően Lengyelország benyújtott egy 2009. március 4-i értékbecslést, amely szerint az eszközállomány piaci értéke 169,5 millió PLN (vagy kényszerértékesítés esetén 84,7 millió PLN). Emellett a Bizottság megkapta az IDA kérésére 2011 januárjában készített tranzakció utáni független szakértői értékelést, amely alapján […] millió PLN volt a jelzáloggal terhelt ingatlan értéke.
(42)
Válaszul a Bizottság azzal kapcsolatos kételyeire, hogy a biztosíték közelítő értékeként a szárazdokk Crist által a harmadik pályázati fordulóban fizetett ára (175 millió PLN) használható, Lengyelország a másik ajánlattevő, a Patia 166 millió PLN összegű ellenajánlatának a piaci értékként való elfogadását javasolta.
(43)
Ezenfelül Lengyelország szerint a biztosíték értékét még inkább megnöveli a biztosíték elemeinek változatossága (ingatlan, ingó vagyon és pénzügyi eszközök), valamint az a tény, hogy a biztosíték valamennyi eleme teljes mértékben tehermentes volt a hitelnyújtást megelőzően.
(44)
A lengyel hatóságok összegezték, hogy a különböző értékelések alapján a hitelbiztosíték teljes értéke […] millió PLN és […] millió PLN közé tehető (lásd az 5. táblázatot). Saját belső értékelés céljából az IDA közepes mértékűnek minősítette a Crist által felajánlott biztosítékot (lásd a 3. táblázatot). A referencia-kamatlábról szóló közleményben foglalt szabályokra hivatkozva (lásd a 6. táblázatot) a lengyel hatóságok előadták, hogy a biztosíték piaci értéken számított teljes értéke […] millió PLN (11), ami a nyújtott hitel […]%-ának felel meg. Ez a mérték jelentősen meghaladja a hitel összegét, és a referencia-kamatlábról szóló közlemény meghatározása szerint a „nagy mértékű biztosítékok" kategóriájába sorolható, mivel a hitel vissza nem fizetéséből származó várható veszteség (a nemteljesítéskori veszteségráta (LGD)) 0-val egyenlő.
5. táblázat
A biztosítékok értéke az alkalmazott értékelési módszertől függően
A biztosíték tárgya és az értékelési módszer
A Crist üzletrészei
Eszközalapú értékelési módszer
(Kiigazított nettó eszközérték módszer)
A Crist üzletrészei
Jövedelemalapú értékelési módszer
(Kiigazított nettó jelenérték)
Érték (PLN)
[…]
[…]
A biztosíték tárgya és az értékelési módszer
2-es hajógyári terület
169 471 000
ÖSSZESEN:
ÖSSZESEN:
Piaci érték alapú módszer (jövedelemalapú)
[…]
[…]
2-es hajógyári terület
84 735 500
ÖSSZESEN:
ÖSSZESEN:
Kényszerértékesítési érték
[…]
[…]
2-es hajógyári terület
180 439 000
ÖSSZESEN:
ÖSSZESEN:
Piaci érték alapú módszer (jövedelemalapú)
[…]
[…]
2-es hajógyári terület
166 000 000
ÖSSZESEN:
ÖSSZESEN:
Utolsó ellenajánlat értéke
[…]
[…]
(45)
A lengyel hatóságok benyújtottak továbbá egy 2012 májusában, azaz az ügylet végrehajtása után készült jelentést, amely többek között az ügylet időpontjában az IDA rendelkezésére álló, a […] által készített értékelések felülvizsgálatát tartalmazza. Lengyelország kiemeli a nettó eszközérték megállapításának bírálatát: az értékelés során a […] nem vette figyelembe az olyan immateriális javakat, mint például a még nem teljesített szerződések, az ügyfélkapcsolatok és a munkaerő, amelyek jelentős értékkel bírhatnak, és javíthatják az értékelési eredményeket. A […] arra a következtetésre jut, hogy ez az értékelés jelentősen alulbecsüli a Crist tőkeértékét. A jövedelemalapú értékeléssel kapcsolatban Lengyelország megjegyzi, hogy a […] hasonló értékeket ad meg, mint a […] (kb. […] millió PLN).
(46)
A hitelnyújtás szempontjából az IDA a társaság hitelkockázatát és a biztosítékot egyaránt közepes szintűnek értékelte. Következésképpen a hitelt 6,81 %-os kamatmérték mellett nyújtotta, ami az alapkamatláb (3 havi WIBOR (3,81 %) plusz 1,2 %) és a 3. táblázatban bemutatott mátrix szerinti 1,8 %-os kamatkülönbözet összegének felel meg.
(47)
Az IDA saját belső szabályai alapján végzett számításait Lengyelország további magyarázatokkal egészítette ki, amelyekhez a közelítő érték megállapításának referencia-kamatlábról szóló közleményben meghatározott módszerét (lásd a 6. táblázatot) használta.
6. táblázat
Bázispontban kifejezett kamatfelárak a referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint
Biztosítékokkal való fedezettség
Hitelminősítési kategória
Magas
Általános
Alacsony
Kiváló (AAA-A)
60
75
100
Jó (BBB)
75
100
220
Kielégítő (BB)
100
220
400
Gyenge (B)
220
400
650
Rossz/Pénzügyi nehézségek (CCC és ennél alacsonyabb)
400
650
1 000
(48)
Lengyelország előadta, hogy a Bizottság által a Lengyelországra vonatkozóan kiadott referencia-kamatlábat (4,49 %), a Crist hitelminősítését (BB) és a biztosíték magas szintjét (lásd a 44. preambulumbekezdést) figyelembe véve a hitel kamatlába nem lehet alacsonyabb, mint 5,49 %. Lengyelország ezért hangsúlyozta, hogy az IDA által alkalmazott 6,81 %-os kamatláb 132 bázisponttal magasabb, mint a referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint meghatározott 5,49 %-os referencia-kamatláb.
(49)
A […] Lengyelország által benyújtott jelentése tartalmaz egy részletes értékelést arra vonatkozóan, hogy két különböző szakértői megközelítés alapján milyen hitelminősítéssel rendelkezhetett a Crist az ügylet időpontjában. A hitelminősítési modelleket a […] dolgozta ki a kereskedelmi bankok által alkalmazott pontozási/hitelbírálati modellek alapján. A jelentés szerint a Crist hitelminősítése (BB-B) tartományon belülre esik. Ennek ellenére, tekintettel a biztosítékok nagy értékére és a biztosítékokkal való fedezettség összességében magas szintjére, a […] megfelelő mértékűnek találja a kamatlábat.
2. A benchmark
(50)
A lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Crist esetében alkalmazott kamatláb végső mértékének a meghatározása nem kizárólag a […] Bank által nyújtott hitel, hanem elsősorban egy nemzetközi hitelbírálati rendszer alapján történt. Lengyelország megjegyezte, hogy a két hitel közötti különbségektől függetlenül mind az IDA, mind a […] Bank hasonló következtetésre jutott a kamatlábat illetően.
(51)
Lengyelország megfogalmazta továbbá azt az általános észrevételt, hogy tekintettel a szóban forgó hitel nagy értékére (150 millió PLN), a lengyel piacon gyakorlatilag lehetetlen ideális benchmarkot találni a Crist részére nyújtott hitelhez. Az Elsőfokú Bíróság T-296/97. sz., Alitalia kontra Bizottság ügyben hozott ítéletére hivatkozva Lengyelország egy hasonló, nem pedig egy azonos feltételek mellett nyújtott hitel viszonyítási alapként való használatát javasolta a Crist által realizált esetleges haszon értékeléséhez.
(52)
Lengyelország benyújtotta a két hitel összehasonlítását (lásd az alábbi 7. táblázatot), és emlékeztetett arra, hogy mindkét hitelt 2010-ben nyújtották, a […] Bank még alacsonyabb kamatlábat alkalmazott (6,68 % szemben az IDA által alkalmazott 6,81 %-kal), és a […] Bank döntése nagyobb kockázatot hordozott. Következésképpen a lengyel hatóságok véleménye szerint ez az ügylet jó viszonyítási alap lehet.
7. táblázat
A […] Bank és az IDA által a Crist részére nyújtott hitelek összehasonlítása
[…] Bank által nyújtott hitel
IDA-hitel
Összeg
[…] PLN
150 000 000 PLN
Hitelnyújtás dátuma
2010.02.18.
2010.09.14.
Hitel futamideje
3 év 10 hónap
5 év 3 hónap
Kamatláb
6,62 %
6,81 %
Biztosíték értéke
[…] PLN
[…] PLN
Fejlődési kilátások (12)
[…] PLN
[…] PLN
További kockázatok
A szárazdokk (2-es hajógyári terület) megvásárlásával és a termelési vonal kiegészítésével kapcsolatos bizonytalanság
A szárazdokk (2-es hajógyári terület) megvásárlására kapott hitel a termelési vonal kiegészítésének a feltétele
(53)
A hitelkockázatot illetően Lengyelország megjegyezte, hogy a […] Bank és az IDA egyaránt arra az üzleti tervre alapozta a döntést, amely mind az 1-es, mind a 2-es hajógyári terület megvásárlását előirányozta. Következésképpen a hajógyár kiegészítése nagyobb kockázatot jelentett az első ügylet végrehajtása előtt (jóllehet a […] Bank csak refinanszírozta az ügyletet, amelyet a Crist eredetileg a saját forrásaiból fedezett). Valójában a 2-es hajógyári terület megvásárlását lehetővé tevő IDA-hitelre vonatkozó döntés biztosította a Crist új üzleti stratégiájának a végrehajtását, amelynek keretében a társaság a hagyományos hajóépítés helyett a megújuló energia tengeri szektorát helyezte üzleti tevékenysége fókuszába. Lengyelország arra is rámutatott, hogy a […] Bank még a Crist története során legnagyobb értéket ([…] millió EUR) képviselő, rendkívül jól jövedelmező Beluga Hochtief szerződés aláírását megelőzően nyújtotta ezt a hitelt a Crist részére, ami még inkább javította a társaság hitelképességét az IDA hitelnyújtásra vonatkozó döntésének az időpontjában.
(54)
A lengyel hatóságok hangsúlyozták ugyanakkor, hogy a hitelnyújtás időpontjában más információkat is komolyan mérlegelt az IDA. Lengyelország rámutatott például arra, hogy az IDA és a […] Bank mellett a Crist még számos más, a társaság tevékenységeit finanszírozó pénzintézettel állt pozitív, hosszú távú kapcsolatban (13). Ez azt bizonyítja, hogy a Crist a tőkepiaci források bevonására is képes volt a hitelnyújtásra vonatkozó döntés időpontjában. Ennek alátámasztására Lengyelország benyújtotta azoknak a hitelkereteknek és garanciáknak a felsorolását, amelyeket az egyes pénzintézetek az ügylet időpontjában a Crist részére nyújtottak.
(55)
Végezetül a lengyel hatóságok felhívták a Bizottság figyelmét a Lengyel Nemzeti Bank PLN alapú új vállalkozói hitelek átlagos kamatlábainak rendszeres időközönként közzétett felsorolását tartalmazó kamatláb-táblázatának 2010. szeptemberi kiadására. A táblázat alapján a 4 millió PLN-t meghaladó összegű, változó kamatozású, legfeljebb 3 hónapos futamidejű (a Crist hiteléhez hasonló) hitelek átlagos kamatlába 5,4 % volt, azaz alacsonyabb, mint az IDA által a Crist esetében felszámított kamatláb.
3. Az üzleti terv
(56)
A lengyel hatóságok a Bizottság rendelkezésére bocsátották a Crist üzleti tervét („az üzleti terv”). Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a hitelnyújtást megelőzően az IDA konzultált a társaság üzleti partnereivel ([…] és […]) valamint magánbankokkal, és megerősítést kapott a Crist pénzügyi stabilitását illetően. A lengyel hatóságok a Bizottság rendelkezésére bocsátották a magánbankok megerősítő leveleit, valamint a […] elemzését a Crist üzleti stratégiájának megvalósításáról az IDA hitelnyújtásra vonatkozó döntését megelőző időszakban.
(57)
Az üzleti terv arra a feltételezésre épült, hogy a befektetés nettó jelenértéke […] millió PLN ([…] millió EUR), a belső megtérülési ráta pedig […]% lesz. Ezek a becslések azon a feltevésen alapultak, hogy a társaság 150 millió PLN-t fog fizetni a szárazdokkért. Válaszul a Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt észrevételére, hogy a tényleges ár végül 175 millió PLN lett, Lengyelország benyújtott egy elemzést, amelyet a […] készített. E szerint az ügylet időpontjában rendelkezésre álló ismeretek alapján a befektetés nettó jelenértéke […]millió PLN, belső megtérülési rátája pedig […]% volt. A […] hozzáteszi, hogy a jelenlegi ismeretek alapján az NPV […]millió PLN, az IRR pedig […]%.
(58)
Ugyanez a jelentés a Crist piaci helyzetének és fejlődési kilátásainak az áttekintését is tartalmazza, és megállapítja, hogy a Crist a hagyományos hajóépítésről az egyéni igényekhez igazított vízi járművek, tengeri platformok és szerkezeti elemek építésére változtatta a termelési profilját. Ezzel az üzleti stratégiával egy piaci rést betöltve tervezett északi-tengeri beruházásokban vesz részt a Crist, amely bőséges lehetőséget biztosít a dinamikus növekedésre. A […] arra a következtetésre jut, hogy a társaság egy jelentős növekedési potenciállal rendelkező ágazatban tevékenykedik.
(59)
Lengyelország előadása szerint az IDA üzleti tervének az elemzéséből a következő következtetést lehet levonni: a 2008 óta tartó gazdasági válság ellenére a társaság pozitív pénzügyi eredményeket ért el az elmúlt három évben, az aláírt és a tárgyalás alatt álló szerződések értéke a társaság gyors fejlődését jelzi, a pénzügyi előrejelzések pozitívan értékelhetők és azt mutatják, hogy a társaság képes lesz visszafizetni a hitelt.
(60)
Végezetül a lengyel hatóságok megállapították, hogy a társaság 2010-ben 12,6 millió PLN (2,8 millió EUR), 2011-ben pedig 31,6 millió PLN (7,03 millió EUR) nettó nyereséget ért el, így nettó eredménye […]-szor magasabb lett az üzleti tervben előirányzottnál. Megjegyezték, hogy a társaság mérlegfőösszege hasonlóképpen mintegy […]%-kal a tervezett fölött alakult 2011 végén.
4. A társaság preferenciális elbánásban részesítése
(61)
Azzal kapcsolatban, hogy az IDA állítólag preferenciális elbánásban részesítette a társaságot, a lengyel hatóságok először kifejtették, hogy a társaság jogosult volt a Program keretében kapott támogatásra, mivel a Crist központi irodája és két üzleti központja is Gdańskban található. A támogatásra egyébként nem jogosult Gdyniában végrehajtott befektetés nem a társaság tevékenységének az áthelyezését, hanem a Crist működési területének földrajzi kiterjesztését eredményezte.
(62)
A támogatási szintet illetően Lengyelország megerősítette, hogy a Crist által végrehajtott befektetés IDA forrásaiból történő finanszírozásának a mértéke nem haladta meg a Programban előirányzott 80 %-os határértéket. Lengyelország előadta, hogy a társaság által tervezett beruházási program összesen 188,2 millió PLN kiadással járt, és nemcsak a szárazdokk (2-es hajógyári terület) hanem a hajótestek összeszerelésére használt terület (1-es hajógyári terület) Crist általi megvásárlását is magában foglalta. Lengyelország kifejtette, hogy a két beruházás ugyanahhoz a termelési vonalhoz tartozik, és együttesen tette lehetővé, hogy a Crist hatékonyan célozza meg a megújuló energetikai és a tengeri építőipari piacokat. A Crist csak a teljes beruházási program végrehajtása révén tudta üzleti modelljét átállítani a hagyományos hajóépítésről az egyéni igényekhez igazított vízi járművek, platformok és tengeri szélerőműparkok építéséhez használt elemek gyártására.
(63)
Ezért a Crist teljes befektetését (213,2 millió PLN (14)) tekintve az IDA-hitel (150 millió PLN) 70 %-os intenzitási arányt képvisel, ami jóval alatta marad a Programban meghatározott 80 %-os határértéknek.
(64)
Végezetül Lengyelország állítása szerint a Program, amelyből a Crist hitelét finanszírozták, jellegét tekintve egy üzleti program, nem pedig egy segélyprogram. Lengyelország kifejtette, hogy az IDA bizonyos projektek finanszírozására vonatkozó döntéseit Lengyelország legnagyobb pénzintézeteinek tapasztalt szakértői ellenőrzik üzleti szempontból.
V. ÉRTÉKELÉS
1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás megléte
(65)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(66)
Egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak való minősítésének előfeltétele a következő feltételek együttes teljesülése: 1) az intézkedés állami forrásból származó előnyt biztosít; 2) az előny szelektív; és 3) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, valamint érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.
1.1. Előny megléte
(67)
Annak megítéléséhez, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés támogatásnak minősül-e, meg kell állapítani, hogy a Crist olyan gazdasági előnyhöz jutott-e, amelyet nem érhetett volna el normális piaci viszonyok között, vagyis olyan feltételek fennállása esetén, amelyek mellett egy piaci magánszereplő hajlandó lenne a Crist finanszírozására.
(68)
Annak megállapítása végett, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés megfelel-e a magánbefektető kritériumának, a Bizottság értékelte, hogy a döntés meghozatalának időpontjában az IDA rendelkezésére álló információk alapján egy magánbefektető vajon nyújtott volna hasonló hitelt a Crist részére.
(69)
A (33) preambulumbekezdésben és az azt követő részben foglaltak szerint Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a hitelnyújtást megelőzően az IDA külső szakértőkkel együttműködve részletes vizsgálatnak vetette alá a Crist gazdasági és pénzügyi helyzetét, és ennek alapján határozta meg a Crist hitelminősítését. Belső hitelbírálati rendszere szerint az IDA közepes hitelminősítést adott a Cristnek, ami Lengyelország szerint legalább a BB (kielégítő) kategóriának feleltethető meg a referencia-kamatlábról szóló közleménynek az alkalmazása céljából.
(70)
A biztosítékot illetően Lengyelország minden szakértői értékelést benyújtott, és a hitelbiztosíték minden alkotóeleméhez részletes magyarázatot fűzött (lásd a (39)-(45) preambulumbekezdéseket). Ezen értékelések alapján, amelyek szerint a záloggal terhelt üzletrészek értéke […] millió PLN, a jelzáloggal terhelt szárazdokk pedig több mint […] millió PLN-re értékelhető, szem előtt tartva a Program azon feltételét, hogy a biztosítéknak legalább a finanszírozás 150 %-át kell fedeznie, a Crist által felajánlott biztosítékot közepes mértékűnek, azaz a hitelkockázatra jó fedezetet nyújtónak minősítette az IDA. Lengyelország mindazonáltal azt állította, hogy ez a megközelítés óvatosnak tekinthető, és a biztosíték független szakértő általi értékelése szerint a biztosíték értéke magas.
(71)
Végezetül a közepes mértékű kockázat és biztosíték alapján az IDA 6,81 %-os kamatmérték, azaz az alapkamatláb (3 havi WIBOR plusz 1,2 %) és 1,8 %-os kamatkülönbözet összegének megfelelő kamatláb mellett nyújtott hitelt (lásd a 3. táblázatot). Lengyelország előadása szerint ez magasabb, mint a referencia-kamatlábról szóló közlemény alapján számított legalacsonyabb kamatláb (lásd a 6. táblázatot és a 46-(49) preambulumbekezdéseket). A Bizottság megjegyzi, hogy bár Lengyelország „nagy mértékű biztosítékra” alapozta a számításait, miközben az IDA hitelminősítése „közepes” (vagyis általános) mértékű biztosítékra alapult, ez az állítás igaz: a 220 bázisponttal növelt alapkamatláb 6,69 %.
(72)
Általános észrevételként a Bizottság emlékeztet arra, hogy a kamatmértékkel kapcsolatos, az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő korábbi kételyeit elsősorban a társaság hitelminősítésére és a biztosíték mértékére vonatkozó bizonyítékok hiánya okozta. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Lengyelország a rendelkezésére bocsátotta azokat a releváns információkat, amelyek a hitelnyújtást megelőzően az IDA rendelkezésére álltak. Lengyelország benyújtotta továbbá a jelzáloggal terhelt ingatlan utólagos értékelését és egy jelentést, amelyet a […] ugyancsak utólagosan, de a hitelnyújtásra vonatkozó döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló információk alapján állított össze.
(73)
A biztosítékot illetően a Bizottság értékelése arra irányult, hogy a szakértői értékbecslések elég konzervatív módszerekkel készültek-e ahhoz, hogy egy magánbefektető elfogadja a felkínált biztosítékot. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a Crist üzletrészeinek értékelése az alkalmazott módszertől függően jelentős eltérést mutat (lásd a (40) preambulumbekezdést). A Bizottság tudomásul veszi továbbá a […] millió PLN nettó eszközérték megállapításának […] általi bírálatát, amely szerint az értékelés számos fontos tényező figyelmen kívül hagyásával történt (lásd a (45) preambulumbekezdést), és így a Crist tőkéjének alulértékelését eredményezte. Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy az APV-módszer alapján […] és […] is ugyanarra a következtetésre jut (az értékelés eredménye kb. […] millió PLN), és mindkét független szakértő azon a véleményen van, hogy ez a módszer megbízhatóbb. Azon felül, hogy ezeket az értékeléseket a Bizottság rendelkezésére bocsátotta, Lengyelország a Patia harmadik pályázati fordulóban tett 166 millió PLN ellenajánlata értékének a használatát javasolta a biztosítékkal terhelt szárazdokk közelítő értékeként. A Bizottság megállapítja, hogy ez a közelítő érték kétségtelenül jól tükrözi, hogy a Crist versenytársa mennyit lenne hajlandó fizetni a szárazdokkért abban az esetben, ha az eszközállomány kényszerértékesítésére kerülne sor.
(74)
Anélkül, hogy állást foglalna arról, hogy a különböző jelentések közül melyiket kell választani, a Bizottság rámutat, hogy a felkínált biztosíték minőségének az IDA rendelkezésére álló értékelései közül mindössze a legpesszimistább szerint nem érte el a nyújtani kívánt hitel 150 %-át, és több szakértői ajánlás alapján a biztosíték elégséges fedezetet nyújtott a hitelkockázatra.
(75)
A társaság hitelminősítésével kapcsolatban a Bizottság kritikai értékelésnek vetette alá a Lengyelország által benyújtott és a hitelnyújtásra vonatkozó döntés előtt az IDA rendelkezésére álló egyidejű bizonyítékokat. A Bizottság megállapítja, hogy a belső hitelminősítés részét képező szakértői elemzésben az IDA elvégezte a Crist arányszámainak teljes körű elemzését, ami kiterjedt a likviditási rátára, a forgalomra, a vagyon- és tőkestruktúrára, valamint a nyereségességi mutatókra. Ezeken túl az IDA olyan elemeket is vizsgált, mint a cash flow elemzés, a pénzügyi előrejelzések, a befektetés hatékonysága, a fedezeti pont és a beruházás kiszolgáltatottsága olyan külső tényezőknek, mint a kamatláb vagy a devizaárfolyam.
(76)
A Bizottság tudomásul veszi továbbá a […] jelentését. Jóllehet az ügyletet követően keletkezett, a Crist hitelminősítése és a felkínált biztosíték benne foglalt részletes elemzése ugyanazokon az információkon alapul, mint amelyek a hitelnyújtás időpontjában az IDA rendelkezésére álltak. A jelentés szerint a Crist hitelminősítése valamivel gyengébb, mint az IDA által alkalmazott besorolás (BB-B tartomány). A biztosítékot illetően megállapítja, hogy a […] eszközalapú értékelés jelentősen alulbecsüli a Crist tőkeértékét. […] szerint az APV módszer megbízhatóbb és szélesebb körben alkalmazott. A Crist hitelminősítésének és a felkínált biztosíték értékének az elemzése alapján a […] arra a következtetésre jut, hogy az IDA-hitel kamatlába nem volt alacsonyabb, mint a piaci mérték.
(77)
A Bizottság azt is elemezte, hogy az IDA által meghatározott kamatláb összhangban áll-e a referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a Bizottság által a piaci kamatlábak helyettesítésére használható referencia-kamatlábak megállapítására szolgáló módszerrel. A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a referencia-kamatláb megállapításához az egy éves IBOR-kamatlábnak (az adott tagállamban rendelkezésre álló 1 éves pénzpiaci kamatláb) megfelelő alapkamatlábat meg kell emelni egy kamatfelárral. Az alkalmazandó kamatfelár az érintett vállalkozás hitelminősítésétől és a nyújtott biztosítékoktól (lasd a 6. táblázatot) függ.
(78)
Mivel Lengyelországban 2010 szeptemberében 4,49 % volt az alapkamatláb (15), az IDA-hitel kamatlábának (6,81 %) magasabbnak kellett lennie az alkalmazandó referencia-kamatlábnál, ha a hitelnyújtás időpontjában
-
a Crist hitelminősítése „gyenge” (B), a biztosíték mértéke pedig „magas” volt,
-
a Crist hitelminősítése „kielégítő” (BB), a biztosíték mértéke pedig legalább „általános” volt, vagy
-
a biztosíték mértéke „alacsony”, a Crist hitelminősítése pedig legalább „jó” (BBB) volt.
A referencia-kamatláb mindhárom forgatókönyv szerint 6,69 % (4,49 % és 2,20 %) lenne, azaz alacsonyabb, mint az IDA-hitel kamatlába (6,81 %).
(79)
A fenti elemzés alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Crist hitelminősítése a hitelnyújtás időpontjában legrosszabb esetben „gyenge” (B) volt. Ami a biztosítékokkal való fedezettséget illeti, mivel a legalacsonyabb mértékű, […] millió PLN összegű biztosíték is a hitel értékének több mint 100 %-át teszi ki, a Bizottság álláspontja szerint a hitel vissza nem fizetéséből származó várható veszteség (a nemteljesítéskori veszteségráta (LGD)) nem haladja meg a 30 %-ot, ami a referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint nagy mértékű biztosítéknak felel meg. Figyelembe véve a hitel biztosítékkal való fedezettségének magas mértékét, az ügylet időpontjában a hitel kamatlába a legrosszabb esetben nem lehetett volna alacsonyabb, mint 6,69 % (azaz a Lengyelországra vonatkozó 4,49 %-os referencia-kamatláb plusz 2,20 %, lásd a 6. táblázatot). Az IDA-hitelt ennél magasabb kamatláb (6,81 %) mellett nyújtották.
(80)
Következésképpen, az eléterjesztett ismérvek alapján a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy amikor az IDA arról a Crist részére történő hitelnyújtásról döntött, akkor éppen úgy járt el, mint ahogy azt egy magánhitelező tette volna a rendelkezésére álló információk alapján, és a piaci kamatlábnak megfelelő kamatlábat alkalmazott.
(81)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a […] Bank által nyújtott hitel benchmarkként használható ebben az esetben. A Bizottság megállapította többek között, hogy a […] Bank hitel különbözik az IDA-hiteltől, mivel sokkal alacsonyabb összegre szól, és a […] Bank csak refinanszírozott egy olyan ügyletet, amelyet a Crist eredetileg a saját forrásaiból finanszírozott. A Bizottság kifejezte továbbá azt a prima facie elfogadható álláspontot, hogy az IDA-hitel magasabb kockázatú, mint a […] Bank által nyújtott hitel, mert lényegesen hosszabb futamidőre szól, mint a […] Bank hitele.
(82)
Az (50)-(55) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint a lengyel hatóságok megerősítették azt az álláspontjukat, hogy a […] Bank által nyújtott hitel megfelelő viszonyítási alapként használható az IDA-hitel esetében. Mindazonáltal Lengyelország hangsúlyozta, hogy a hitelnyújtásra vonatkozó döntést megelőzően más szempontok is figyelembevételre kerültek.
(83)
A Bizottság megállapítja, hogy az IDA a Crist részére történő hitelnyújtásra vonatkozó döntését a társaság pénzügyi és gazdasági helyzetének összetett elemzésére alapozta, amely kimutatta a tervezett befektetés nyereségességét, és hogy egy független pénzintézet, a […] Bank - azaz a szóban forgó benchmark - korábbi döntésére is hivatkozott.
(84)
A Bizottság azt a tényt is figyelembe vette, hogy a Crist egy termelési vonalat tett teljessé a szárazdokk megvásárlásával, ezért az üzleti stratégia megvalósítása szempontjából kevésbé kockázatos lépésnek tekinthető, mint az, amelyre a […] Bank hitelt nyújtott. A […] banki hitel jóváhagyásakor még nem lehetett biztosra venni, hogy a Crist képes lesz megtenni a tervezett beruházás utolsó lépését, azaz megvásárolni a szárazdokkot. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Crist története során legjelentősebb ([…] millió EUR-ra értékelt) szerződés aláírása, amelyre a két hitelfelvétel közötti időszakban került sor, megerősítette a társaság helyzetét a […] Bank általi hitelnyújtás időpontjához képest.
(85)
Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a pénzügyi szektor pozitívan vélekedett a Crist pénzügyi potenciáljáról és jövedelemtermelő képességéről, amit az is bizonyít, hogy a társaság számos külső forrásból vett igénybe finanszírozást az IDA-hitel nyújtásának az időpontjában.
(86)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezett kételyek eloszlatását követően a Bizottság úgy véli, hogy a […] Bank által nyújtott hitel feltételei, valamint az a tény, hogy a Crist más külső forrásból is kapott finanszírozást, alátámasztják azt a következtetést, hogy egy magánhitelező az IDA-hitelhez hasonló feltételek mellett nyújtott volna hitelt a Crist számára.
(87)
Az eljárás megindításáról szóló határozat megállapította, hogy bár a Crist pénzügyi helyzete összességében megbízható volt az IDA-hitel nyújtásának időpontjában, a beszámolók szerint a nettó eredmény már három éve csökkenő tendenciát mutatott, a piacot pedig a kapacitásfelesleg jellemezte. A Bizottságnak első ránézésre kétségei voltak, hogy tekintve a kapcsolódó piaci kockázatokat és azt a tényt, hogy az intézkedés időpontjában a pénzügyi válság még javában tartott, egy magánbefektető nyújtott volna finanszírozást.
(88)
Az (56)-(60) preambulumbekezdésben foglaltak szerint Lengyelország kiegészítő magyarázattal szolgált azokat a szempontokat illetően, amelyek alapján az IDA a hitelezésre vonatkozó döntését meghozta. Ez tartalmazta többek között a társaság pénzügyi helyzetének háromszintű elemzését, amely jó hitelképességet állapított meg, valamint egy független elemzést, amelyet a […] végzett. Lengyelország hangsúlyozta, hogy a befektetés megtérülése az NPV és az IRR alapján magasnak tekinthető.
(89)
A Bizottság megvizsgálta a Crist által végrehajtott befektetés jövedelmezőségének Lengyelország által benyújtott értékelését, amely kimutatja, hogy noha a Crist végül az eredetileg feltételezettnél magasabb árat (175 millió PLN) kényszerült fizetni a szárazdokkért, az érintett pénzügyi értékek még így is magasak (a befektetés nettó jelenértéke (NPV) […] millió PLN, belső megtérülési rátája (IRR) pedig […]% az ügylet időpontjában rendelkezésre álló ismeretek alapján). Egy magánbefektető szemszögéből nézve ezek az értékek azt jelzik, hogy a Crist biztos üzleti tervvel rendelkezett, és befektetésének köszönhetően lehetősége nyílt új szerződéseket elnyerni a vízépítési szektorban. Valójában az aláírt szerződések értéke a társaság gyors fejlődését mutatta.
(90)
A Bizottság megállapítja, hogy a társaság értékesítési és operatív tevékenységei terén erőteljes pozitív dinamika figyelhető meg. A lengyel hatóságok azt is elmagyarázták, hogy a nettó eredmények mindössze két évet érintő (2008 és 2009, lásd a 4. táblázatot) csökkenése a Crist új üzleti stratégiájával áll összefüggésben. Mindezek enyhítették a Crist pénzügyi eredményeinek általános pozitív értékelésével kapcsolatos kételyeket.
(91)
A piacon fennálló kapacitásfelesleg miatti kétségeket illetően a Bizottság megállapítja, hogy míg a hagyományos hajóépítő ipar kapacitásfelesleggel szembesülhet, a hitelnyújtás céljából az IDA rendelkezésére bocsátott üzleti tervében megfogalmazott új stratégiájának megfelelően a Crist bevételeinek […]-[…]%-a a hagyományos hajóépítéstől eltérő piacokról származott 2009 és 2011 között (lásd az 1. táblázatot). A Crist bevételszerkezete, valamint a társaság elsődleges működési területét jelentő tengeri szélenergetikai építőipar fejlődési kilátásaira vonatkozó információk fejlődési lehetőségeket és viszonylag alacsony szintű magánbefektetői kockázatot jeleznek.
(92)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ügylet időpontjában rendelkezésre álló üzleti információk elégségesek voltak ahhoz, hogy egy magánbefektető az IDA döntésével azonos döntést hozzon.
(93)
Ezt az értékelést a Crist 2010-2011-re vonatkozó pénzügyi eredményei is alátámasztják, amelyeket az üzleti terv szerves részeként immár visszamenőlegesen lehet értékelni. Bár 2010-ben az értékesítési előrejelzést csak […]%-ban teljesítette a társaság, a tervezett árbevétel arányos nyereséget és nettó nyereséghányadot felülmúlta, és 12,6 millió PLN nettó eredményt ért el, ami […]-szor magasabb, mint az adott évre szóló terv. 2011-ben tovább javultak a társaság eredményei: az értékesítés szintje […]%-kal volt magasabb a tervezettnél, a nettó eredmény pedig […]%-kal múlta felül az előrejelzést. A társaság mérlegfőösszege 2010-ben […]%-kal, 2011-ben pedig […]%-kal haladta meg a tervet.
(94)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeit fejezte ki a Programban meghatározott bizonyos feltételek teljesülésével kapcsolatban, különös tekintettel a Crist jogosultságára a Programban való részvételre, és a hitel megfelelésére a Programban meghatározott intenzitási küszöbértéknek (lásd a (15) preambulumbekezdést).
(95)
A Bizottság tudomásul veszi a lengyel hatóságok magyarázatát arra vonatkozóan, hogy a társaság jogosult volt a Program keretében nyújtott támogatásra, és hogy a Crist által végrehajtott befektetés IDA forrásaiból történő finanszírozásának a mértéke nem haladta meg a Programban előirányzott 80 %-os határértéket (lásd a (61)-(64) preambulumbekezdéseket). A magyarázat második elemével kapcsolatban a Bizottság ellenőrizte, hogy a hitelnyújtásra vonatkozó döntés meghozatalakor az IDA rendelkezésére álló információk alapján betartották a küszöbértéket, ahogy azt a lengyel hatóságok leírták: a 150 millió PLN összegű finanszírozás egy összesen 188,2 millió PLN (16) értékű befektetés esetében 79,7 %-os támogatási intenzitást jelent.
(96)
A Bizottság úgy véli, hogy e magyarázatok enyhítették az arra vonatkozó kétségeit, hogy egy magánbefektető megadta volna a hitelt.
1.2. Az előnyre vonatkozó következtetések
(97)
A fenti megállapítások alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a társaságnak nem származott jogtalan előnye az IDA-hitel feltételeiből. A Bizottság úgy véli, hogy i) az IDA birtokában lévő információk alapján egy magánbefektető is hasonló döntésre jutott volna, és ii) a Crist részére nyújtott IDA-hitel kamatlába megfelel a piaci mértéknek.
(98)
Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az állami támogatás megléte feltételeinek együttesen kell teljesülniük, bármelyikük hiánya döntő. Ezért a fenti (66) preambulumbekezdésben meghatározott többi feltétel elemzése nem szükséges.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az intézkedés, amelyet a Lengyel Köztársaság a Crist S.A. javára végrehajtott egy 150 millió PLN összegű, 6,81 %-os kamatláb mellett nyújtott hitel formájában, nem minősül állami támogatásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
2. cikk
E határozat címzettje a Lengyel Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.