NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 113/2010
ze dne 9. února 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o rozsah obchodu, definici údajů, sestavování statistiky obchodu podle podnikových ukazatelů a fakturační měny a o zvláštní zboží a pohyby
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1172/95 (1), a zejména na čl. 3 odst. 2, 3 a 4, čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 2 a 4, čl. 6 odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 471/2009 vytváří společný rámec pro systematické vytváření evropské statistiky týkající se obchodu se zbožím se třetími zeměmi.
(2)
Je třeba uvést do souladu rozsah statistik zahraničního obchodu se zvláštními celními režimy, aby se zabránilo dvojímu započítávání obchodních toků a upřesnit, které zboží nebo pohyby jsou z metodických důvodů vyňaty ze statistik zahraničního obchodu.
(3)
K dosažení harmonizace při sestavování statistik zahraničního obchodu by měly být upřesněny údaje ze záznamů o dovozu a vývozu včetně toho, jaké kódy se mají používat.
(4)
Z metodických důvodů by měla být přijata ustanovení použitelná na zvláštní zboží nebo pohyby.
(5)
K dosažení harmonizace při sestavování statistik obchodu členěných podle podnikových ukazatelů a úhrnných statistik obchodu členěných podle fakturační měny by měla být definována metodika jejich vytváření.
(6)
Měla by být přijata ustanovení týkající se předávání údajů členskými státy Komisi (Eurostatu) a revize statistik, aby byla zajištěna srovnatelnost a přesnost údajů.
(7)
Měla by být provedena revize kódů povahy transakcí, aby bylo možno označit zboží, které je určeno ke zpracování dle smlouvy a vrací se do země, ze které bylo poprvé vyvezeno.
(8)
Měla by být přijata opatření, která zajistí poskytování statistických údajů pro případ, že další zjednodušení celních formalit a kontrol povede k nedostupnosti celních údajů; jde především o zjednodušení podle článku 116 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (modernizovaný celní kodex) (2).
(9)
Nařízení Komise (ES) č. 1917/2000 ze dne 7. září 2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1172/95, pokud se jedná o statistiku zahraničního obchodu (3), by proto mělo být zrušeno.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistiku obchodu se zbožím s třetími zeměmi,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Vyloučené zboží a pohyby
Zboží a pohyby uvedené v příloze I se vylučují ze statistik zahraničního obchodu.
KAPITOLA 2
DEFINICE A UPŘESNĚNÍ ÚDAJŮ
Článek 2
Kódy obchodních toků
Pro údaje o obchodních tocích získané z celních záznamů se použijí tyto kódy:
1
-
pokud jde o záznam dovozu,
2
-
pokud jde o záznam vývozu.
Článek 3
Referenční období
1. Referenčním obdobím je kalendářní rok a měsíc, ve kterém je zboží dovezeno nebo vyvezeno.
Pokud záznamy o dovozu a vývozu vycházejí z údajů v celním prohlášení, je referenčním obdobím kalendářní rok a měsíc, ve kterém celní orgány přijaly toto prohlášení.
2. Údaj o referenčním období je ve tvaru šestimístného číselného kódu, kde první čtyři čísla označují rok a poslední dvě měsíc.
Článek 4
Statistická hodnota
1. Statistická hodnota je založena na hodnotě, kterou má zboží v okamžiku a na místě přechodu hranic členského státu určení, pokud jde o dovoz, a členského státu skutečného vývozu, pokud jde o vývoz.
Statistická hodnota se vypočítá na základě hodnoty zboží uvedené v odstavci 2, v případě potřeby se upraví o náklady na dopravu a pojištění v souladu s odstavcem 4.
2. S ohledem na zásady oceňování stanovené v dohodě o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu (Dohoda WTO o celních hodnotách) je hodnota dovezeného nebo vyvezeného zboží:
a)
v případě prodeje nebo nákupu cena, která byla nebo má být za dovezené nebo vyvezené zboží skutečně zaplacena, nikoliv však libovolná nebo fiktivní hodnota;
b)
v ostatních případech cena, která by byla zaplacena v případě prodeje nebo nákupu.
Celní hodnota se použije, jestliže byla stanovena v souladu s celním kodexem pro zboží propuštěné do volného oběhu.
3. Hrubá hodnota zboží, kterého se týkají zpracovatelské operace, se stanoví takto:
a)
hodnota zboží, které má projít zpracováním, se určí jako hodnota nezpracovaného zboží;
b)
hodnota zboží po zpracování se určí jako hodnota nezpracovaného zboží plus přidaná hodnota za zpracovatelskou operaci.
4. Hodnotu uvedenou v odstavcích 2 a 3 lze v případě nutnosti upravit tak, že statistická hodnota bude obsahovat výhradně náklady na dopravu a pojištění v celé jejich výši, které vznikly při doručení zboží z místa odeslání:
a)
na hranice členského státu určení při dovozu (hodnota typu CIF);
b)
na hranice členského státu skutečného vývozu při vývozu (hodnota typu FOB).
5. Statistická hodnota se vyjádří v národní měně členského státu, ve kterém se podává celní prohlášení. Je-li k vyjádření statistické hodnoty v národní měně třeba převést měnu, použijí se tyto směnné kurzy:
a)
kurz, který je v souladu s ustanoveními o převodu měny stanovenými v celním kodexu platný v době přijetí celního prohlášení, nebo, není-li to možné,
b)
referenční kurz platný v době dovozu nebo vývozu zboží, který stanoví Evropská centrální banka pro členské státy v eurozóně, nebo oficiální kurz stanovený členskými státy, které nepatří do eurozóny.
Článek 5
Množství
Údaje o množství se uvádí takto:
a)
vlastní hmotnost vyjádřená v kilogramech, což je hmotnost zboží bez veškerých obalů;
b)
a v doplňkové jednotce vyjádřené v příslušné měrné jednotce podle platné kombinované nomenklatury.
Článek 6
Dovážející a vyvážející členské státy
1. Údaje o dovozu nebo vývozu členských států se kódují v souladu s klasifikací zemí a území pro statistiku zahraničního obchodu Evropské unie a statistiku obchodu mezi členskými státy stanovenou Komisí (dále jen „geonomenklatura“).
2. Údaje o členském státě, ve kterém bylo podáno celní prohlášení, označují členský stát, u jehož celní správy bylo celní prohlášení podáno nebo, pokud je použit zjednodušený postup stanovený v celním kodexu, u jehož celní správy bylo podáno doplňkové prohlášení a se souhlasem celních orgánů učiněn příslušný zápis do záznamů deklaranta.
3. V případě dovozu údaje o členském státě určení označují členský stát, o kterém je v době propuštění do příslušného celního režimu známo, že bude příjemcem odesílaného zboží, aniž by v některém jiném členském státě došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
Není-li možné určit členský stát určení, označují údaje členský stát, ve kterém se zboží nachází v době propuštění do příslušného celního režimu.
Jestliže má být dovezené zboží přepracováno pod celním dohledem, je členským státem určení členský stát, v němž proběhlo první přepracování.
4. V případě vývozu údaje o členském státě skutečného vývozu označují členský stát, o kterém je v době propuštění do příslušného celního režimu známo, že je odesílatelem zboží, aniž by v některém jiném členském státě před propuštěním do příslušného celního režimu došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
Je-li zboží po přepracování pod celním dohledem vyvezeno, je členským státem skutečného vývozu členský stát, v němž proběhlo poslední přepracování.
Článek 7
Partnerské země
1. Údaje o partnerských zemích se kódují v souladu s platnou geonomenklaturou.
2. V případě dovozu označují údaje o zemi původu zemi, ve které je zboží vyrobeno jako celek nebo ve které v souladu s celním kodexem, který stanoví pravidla o nepreferenčním původu zboží, alespoň došlo k jeho podstatné přeměně.
Údaje o zemi odeslání označují třetí zemi, ze které bylo zboží odesláno do členského státu určení, aniž by v některé jiné třetí zemi, došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
3. V případě vývozu označují údaje o zemi posledního známého určení třetí zemi, o které je v době propuštění do příslušného celního režimu nebo celně schváleného určení známo, že bude posledním příjemcem zboží.
Článek 8
Kód zboží
Údaje o zboží se kódují:
a)
v případě dovozu podle kódu zboží podpoložky Taric;
b)
v případě vývozu podle kódu zboží podpoložky kombinované nomenklatury.
Článek 9
Statistický postup
1. Statistický postup určí různé ukazatele používané k rozlišení obchodních transakcí, především podle jejich zařazení v celním režimu.
2. Je-li to možné, je kódem statistického postupu kód, který se odvodí ze čtyřmístného kódu označujícího deklarovaný postup podle celního kodexu. Použijí se tyto kódy:
1
-
běžný dovoz nebo vývoz,
2
-
dovoz nebo vývoz dotčený celním režimem aktivního zušlechťovacího styku,
3
-
dovoz nebo vývoz dotčený celním režimem pasivního zušlechťovacího styku,
9
-
dovoz nebo vývoz, který není zaznamenán z celních prohlášení.
Článek 10
Povaha transakce
1. Povaha transakce určí různé ukazatele, které jsou třeba ke stanovení rozsahu obchodu se zbožím na základě celních prohlášení, aby bylo možné sladit obchodní statistiky pro účely platební bilance a národních účtů a jiných statisticky významných ukazatelů.
2. Údaje o povaze transakce se kódují v souladu s přílohou II. Členské státy použijí kódy ve sloupci A nebo kombinaci kódů ve sloupci A a jejich rozdělení ve sloupci B uvedené v zmíněné příloze.
Článek 11
Preferenční zacházení při dovozu
1. Údaje o preferenčním zacházení se týkají sazebního zacházení, které je označeno kódem preference podle klasifikace stanovené v celním kodexu.
2. Údaje se týkají preferenčního zacházení, které celní orgány použily nebo použijí.
Článek 12
Druh dopravy
1. Údaje o druhu dopravy na hranici a druhu dopravy ve vnitrozemí se kódují podle přílohy III.
Druh dopravy na hranici označuje aktivní způsob dopravy, kterým má zboží při vývozu opustit statistické území Evropské unie a při dovozu na statistické území Evropské unie vstoupit.
Druh dopravy ve vnitrozemí v případě potřeby označuje aktivní způsob dopravy ve vnitrozemí, kterým se zboží při dovozu dostává na místo určení, nebo kterým má při vývozu opustit místo odeslání.
2. Pro údaje o kontejneru se použijí tyto kódy:
0
-
pokud zboží při překročení hranic statistického území Evropské unie není přepravováno v kontejnerech,
1
-
pokud zboží při překročení hranic statistického území Evropské unie je přepravováno v kontejnerech.
Článek 13
Identifikace obchodníka
Údajem o obchodníkovi je odpovídající identifikační číslo, které se při dovozu přiděluje dovozci/příjemci a při vývozu vývozci/odesílateli.
Článek 14
Fakturační měna
Je-li to možné, údaje o fakturační měně se získávají z celního prohlášení a kódují se takto:
0
-
pokud je měna uvedena v národní měně členského státu, který nepatří do eurozóny,
1
-
pokud je měna uvedena v eurech,
2
-
pokud je měna uvedena v amerických dolarech,
3
-
pokud je měna uvedena v jiné měně než národní měně členského státu, který nepatří do eurozóny, v jiné měně než euro nebo americký dolar.
KAPITOLA 3
SESTAVOVÁNÍ STATISTIK OBCHODU PODLE PODNIKOVÝCH UKAZATELŮ A STATISTIK OBCHODU V ČLENĚNÍ PODLE FAKTURAČNÍ MĚNY
Článek 15
Sestavování statistik obchodu podle podnikových ukazatelů
1. Národní statistické úřady sestaví roční statistiky obchodu podle podnikových ukazatelů.
2. Statistickými jednotkami jsou podniky definované v příloze nařízení Rady (EHS) č. 696/93 (4).
3. Statistické jednotky jsou vytvářeny tak, že k identifikačnímu číslu obchodníka podle článku 13 se v souladu s proměnnou 1.7a podle přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008 (5) přiřadí právní jednotka figurující v registru hospodářských subjektů.
4. K zajištění identifikace obchodníka a jeho propojení s údaji v registru hospodářských subjektů mají národní statistické úřady přístup k registračním a identifikačním údajům hospodářských subjektů poskytovaným v souladu s celními předpisy Evropské unie. Na žádost národních statistických úřadů poskytnou orgány zodpovědné za přidělení registračního identifikačního čísla pro hospodářský subjekt přístup k údajům uvedeným v příloze 38d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (6).
5. Uvádějí se tyto ukazatele:
a)
obchodní toky;
b)
statistická hodnota;
c)
partnerská země;
d)
kód zboží na úrovni třídy nebo dvoumístného kódu uvedený v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 (7);
e)
počet podniků;
f)
činnost, kterou podnik vykonává, na úrovni sekce nebo dvoumístného kódu podle statistické klasifikace ekonomických činností (NACE), jak je stanoveno v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (8);
g)
velikostní skupina posuzovaná podle počtu zaměstnanců v souladu s definicemi ukazatelů pro strukturální statistiku podnikání stanovenými v příloze I nařízení Komise (ES) č. 250/2009 (9).
6. Uvedou se tyto soubory údajů:
a)
míra shody mezi obchodním rejstříkem a registrem hospodářských subjektů;
b)
obchod podle činnosti a velikostní skupiny podniku;
c)
podíl největších podniků, pokud jde o hodnotu obchodu podle činnosti;
d)
obchod podle partnerské země a činnosti;
e)
obchod podle počtu partnerských zemí a činnosti;
f)
obchod podle zboží a činnosti.
7. Prvním referenčním rokem, pro který se sestavují roční statistiky, je rok 2010. Poté poskytují členské státy údaje za každý kalendářní rok.
8. Statistiky se předkládají do 18 měsíců po uplynutí referenčního roku.
9. Členské státy zajistí, že statistiky budou sestaveny tak, aby jejich šíření prováděné Komisí (Eurostatem) neumožnilo identifikaci podniku nebo obchodníka. Národní statistické úřady upřesní, na které údaje se vztahují ustanovení o zacházení s důvěrnými informacemi.
Článek 16
Sestavování statistik obchodu členěných podle fakturační měny
1. Národní statistické úřady sestaví roční statistiky obchodu podle fakturační měny.
2. Ve statistikách se vykazují tyto ukazatele:
a)
obchodní toky;
b)
statistická hodnota;
c)
fakturační měna v souladu s kódováním podle článku 14;
d)
celkem a v členění zboží podle tříd a oddílů platné Standardní mezinárodní klasifikace zboží (SITC) s uvedením těchto kódů:
1
-
suroviny kromě ropy v souladu se sekcemi 0-4 klasifikace SITC kromě oddílu 33,
2
-
ropa v souladu s oddílem 33 klasifikace SITC,
3
-
výrobky v souladu se sekcemi 5-8 klasifikace SITC.
3. Prvním referenčním rokem, pro který se sestavují roční statistiky, je rok 2010. Poté poskytují členské státy údaje za každý druhý kalendářní rok.
4. Statistiky se Komisi (Eurostatu) předávají do tří měsíců po uplynutí referenčního roku.
5. Zdrojem údajů jsou v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009 informace uvedené v celních prohlášeních. Pokud však u vývozu není fakturační měna v celním prohlášení uvedena, členské státy provedou průzkum za účelem sestavení vývozu s členěním podle fakturační měny, která poskytuje statistiku s přesnými výsledky.
KAPITOLA 4
ZVLÁŠTNÍ ZBOŽÍ NEBO POHYBY
Článek 17
Průmyslová zařízení
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„průmyslové zařízení“ je kombinací strojů, přístrojů, zařízení, vybavení, nástrojů a materiálů, které dohromady tvoří rozsáhlé stálé jednotky vyrábějící zboží nebo poskytující služby;
b)
„součást“ znamená dodávku pro průmyslové zařízení, která je složena ze zboží patřícího bez výjimky do stejné kapitoly KN;
c)
kód zboží týkající se součásti se sestaví takto:
i)
první čtyři číslice jsou 9880,
ii)
pátá a šestá číslice odpovídá kapitole KN, do které patří zboží, jež tvoří součást,
iii)
sedmá a osmá číslice je 0.
2. Členské státy mohou sestavovat statistiky vývozu na úrovni součástí za podmínky, že souhrnná statistická hodnota daného průmyslového zařízení, pokud se nejedná o kompletní průmyslová zařízení pro opakované použití, přesahuje 3 miliony EUR. Uvedení množství není povinné.
Článek 18
Časově rozložené zásilky
1. Pro účely tohoto článku znamená výraz „časově rozložené zásilky“ dodávku částí kompletní položky ve smontovaném či demontovaném stavu, které jsou z obchodních či přepravních důvodů zasílány během více než jednoho referenčního období.
2. Referenční období pro dovoz a vývoz časově rozložených zásilek lze upravit tak, že se údaje ohlašují pouze jednou, a to v měsíci, ve kterém je dovezena či vyvezena poslední zásilka.
Článek 19
Lodě a letadla
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„loď“ znamená v souladu s kapitolou 89 klasifikace KN loď pro námořní plavbu, lodě k vlečení, válečné lodě a plovoucí konstrukce;
b)
„letadlo“ značí letadla spadající do kódu KN 8802 30 a 8802 40;
c)
„ekonomické vlastnictví“ znamená právo fyzické nebo právnické osoby využívat výhod spojených s používáním lodě či letadla v rámci hospodářské činnosti a přijetí s tím spojených rizik.
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje jako dovoz a vývoz lodí a letadel pouze:
a)
převod ekonomického vlastnictví lodi či letadla z fyzické nebo právnické osoby usazené v třetí zemi na fyzickou nebo právnickou osobu usazenou v dovážejícím členském státě; tato transakce se vykazuje jako dovoz;
b)
převod ekonomického vlastnictví lodi či letadla z fyzické nebo právnické osoby usazené ve vyvážejícím členském státě na fyzickou nebo právnickou osobu usazenou v třetí zemi; tato transakce se vykazuje jako vývoz. Jde-li o novou loď či letadlo, vývoz se zaznamená v členském státě výroby;
c)
dovoz a vývoz lodí nebo letadel před či po zpracování dle smlouvy v souladu s přílohou II, poznámka 2.
3. Statistiky zahraničního obchodu týkající se lodí a letadel se sestavují takto:
a)
množství je vyjádřeno v počtu kusů a v jakýchkoliv doplňkových jednotkách stanovených v KN, pokud se jedná o lodě, a podle vlastní hmotnosti a v doplňkových jednotkách u letadel;
b)
náklady na dopravu a pojištění se do statistické hodnoty nezahrnují;
c)
partnerskou zemí je:
i)
u pohybů podle odst. 2 písm. a) a b) členský stát, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba převádějící ekonomické vlastnictví lodi či letadla, pokud jde o dovoz, nebo v případě vývozu fyzická či právnická osoba, na kterou je převáděno ekonomické vlastnictví lodi či letadla,
ii)
třetí země výroby, pokud jde o dovoz, v případě nových lodí či letadel vyrobených mimo Evropskou unii,
iii)
u pohybů podle odst. 2 písm. c) třetí země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi či letadla (pokud jde o dovoz), či třetí země, která provádí zpracování dle smlouvy (pokud jde o vývoz);
d)
referenčním obdobím pro dovoz a vývoz, na které odkazuje odst. 2 písm. a) a b) je měsíc, ve kterém došlo k převodu vlastnictví.
4. Na žádost národních statistických úřadů poskytnou orgány odpovědné za správu registrů lodí a letadel veškeré dostupné informace vedoucí ke zjištění změny v ekonomickém vlastnictví lodě nebo letadla, která se uskutečnila mezi fyzickou či právnickou osobou usazenou v členském státě a fyzickou či právnickou osobou usazenou ve třetí zemi.
Článek 20
Zboží dodávané do lodí a letadel
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„dodávka zboží do lodí a letadel“ znamená dodávku výrobků pro posádku a cestující, a dále pro provoz motorů, strojů a dalšího zařízení lodí či letadel;
b)
loď či letadlo se považují za majetek státu, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi či letadla definovaném v čl. 19 odst. 1 písm. c).
2. Statistiky zahraničního obchodu se týkají vývozu zboží dodávaného z území vyvážejícího členského státu do lodí a letadel patřících třetí zemi.
3. Členské státy mohou pro zboží dodávané do lodí a letadel používat tyto kódy zboží:
-
:
9930 24 00
:
zboží kapitol KN 1 až 24,
-
:
9930 27 00
:
zboží kapitoly KN 27,
-
:
9930 99 00
:
zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství je nepovinné, výjimku tvoří zboží kapitoly KN 27.
Pro partnerskou zemi lze také použít zjednodušený kód „QS“.
Článek 21
Zboží dodávané do zařízení na volném moři a z nich
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„zařízení na volném moři“ znamená zařízení a přístroje instalované a stojící na moři mimo statistické území dané země;
b)
„zboží dodávané do zařízení na volném moři“ znamená dodávku výrobků pro posádku a pro provoz motorů, strojů a dalšího vybavení zařízení na volném moři;
c)
„zboží vyrobené zařízením na volném moři nebo jeho prostřednictvím získané“ znamená produkty, které se těží z mořského dna nebo podloží, nebo výrobky, které zařízení na volném moři vyrábí.
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje:
a)
dovoz, jestliže je zboží dodáváno:
i)
ze třetí země do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má dovážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
ii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do dovážejícího členského státu,
iii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má dovážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží;
b)
vývoz, jestliže je zboží dodáváno:
i)
do třetí země ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má vyvážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
ii)
z vyvážejícího členského státu do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
iii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má vyvážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží.
3. Členské státy mohou pro zboží dodávané do zařízení na volném moři používat tyto kódy zboží:
-
:
9931 24 00
:
zboží kapitol KN 1 až 24,
-
:
9931 27 00
:
zboží kapitoly KN 27,
-
:
9931 99 00
:
zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství je nepovinné, výjimku tvoří zboží kapitoly KN 27.
Pro partnerskou zemi lze také použít zjednodušený kód „QW“.
Článek 22
Mořské produkty
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„mořské produkty“ značí produkty rybolovu, minerály a další použitelné produkty a všechny ostatní produkty, které ještě nebyly vyloženy loděmi pro námořní plavbu;
b)
loď se považuje za vlastnictví země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi definovaném v čl. 19 odst. 1 písm. c).
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje jako dovoz a vývoz mořských produktů:
a)
vyložení mořských produktů v přístavech dovážejícího členského státu nebo jejich získání loděmi patřícími dovážejícímu členskému státu z lodí patřících třetí zemi. Tyto transakce se vykazují jako dovoz;
b)
vyložení mořských produktů v přístavech třetí země z lodí patřících vyvážejícímu členskému státu nebo jejich získání loděmi patřícími třetí zemi z lodí patřících vyvážejícímu členském státu. Tyto transakce se vykazují jako vývoz.
3. Partnerskou zemí je třetí země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi, která provádí výlov (pokud se jedná o dovoz), nebo v případě vývozu třetí země, ve které jsou mořské produkty vykládány nebo kde je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi, která mořské produkty získává.
4. Pokud nedochází k rozporu s jinými předpisy práva Unie, mají národní statistické úřady přístup nejenom k údajům z celních prohlášení, ale i k jiným zdrojům údajů, jako jsou například prohlášení lodí zapsaných v národním registru o mořských produktech vyložených v třetích zemích.
Článek 23
Kosmické lodě
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„kosmická loď“ značí systém, který je schopen letět za hranice zemské atmosféry;
b)
„ekonomické vlastnictví“ znamená právo fyzické či právnické osoby využívat výhod spojených s používáním kosmické lodě v rámci hospodářské činnosti a přijetí s tím spojených rizik.
2. Vypuštění kosmické lodě, u které došlo k převodu ekonomického vlastnictví mezi fyzickou či právnickou osobou usazenou v třetí zemi a fyzickou či právnickou osobou usazenou v členském státě, se vykazuje:
a)
jako dovoz v členském státě, ve kterém je usazen nový vlastník;
b)
jako vývoz v členském státě, ve kterém byla hotová kosmická loď postavena.
3. Následující zvláštní ustanovení se použijí pro statistiku uvedenou v odstavci 2:
a)
statistická hodnota je definována jako hodnota kosmické lodi bez započtení nákladů na dopravu a pojištění;
b)
partnerskou zemí je třetí země, ve které byla hotová kosmická loď postavena (pokud se jedná o dovoz), při vývozu pak třetí země, ve které je usazen nový vlastník.
4. Pokud nedochází k rozporu s jinými předpisy práva Unie, mají národní statistické úřady přístup nejenom k celním prohlášením, ale i k veškerým dostupným zdrojům údajů nezbytným k zajištění shody s tímto článkem.
Článek 24
Elektřina a plyn
1. Kromě celních prohlášení mohou národní statistické úřady požadovat, aby příslušné údaje týkající se zaznamenávání dovozu a vývozu elektřiny a plynu mezi statistickým územím členského státu a třetími zeměmi byly poskytovány přímo hospodářskými subjekty, které vlastní nebo provozují sítě přenosových soustav pro elektřinu nebo plyn.
2. Údaje o statistické hodnotě předávané Komisi (Eurostatu) lze založit na odhadech. O metodice, kterou hodlají použít k provedení odhadu, informují členské státy Komisi (Eurostat) předem.
Článek 25
Zboží vojenské povahy
1. Statistiky zahraničního obchodu zahrnují dovoz a vývoz zboží určeného pro vojenské účely.
2. Členské státy mohou předávat méně podrobné informace, než je uvedeno v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009, spadají-li tyto informace do vojenského tajemství v souladu s platnými definicemi v členském státě. Komisi (Eurostatu) je však třeba předávat alespoň údaje o celkové měsíční statistické hodnotě dovozu a vývozu.
KAPITOLA 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
Předávání evropských statistik týkajících se dovozu a vývozu zboží
1. Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření, aby zajistily, že údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou vyčerpávající a vyhovují kritériím kvality uvedeným v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009.
2. Statistické údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou uváděny v národní měně členského státu, který statistiku sestavil.
3. Jestliže jsou měsíční výsledky předávané Komisi (Eurostatu) revidovány, členské státy předají revidované údaje nejpozději během měsíce, který následuje po měsíci, ve kterém byly revidované údaje k dispozici.
Článek 27
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1917/2000 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2010.
Nadále se použije pro údaje týkající se referenčních období před 1. lednem 2010.
Článek 28
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. února 2010.
A BIZOTTSÁG 113/2010/EU RENDELETE
(2010. február 9.)
a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedelmi lefedettség, az adatok meghatározása, vállalkozásmutatók és számlázási pénznem szerinti statisztika összeállítása, valamint a különleges áruk vagy árumozgások tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. május 6-i 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3. cikke (2), (3) és (4) bekezdésére, 4. cikke (5) bekezdésére, 5. cikke (2) és (4) bekezdésére, 6. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 8. cikke (1) és (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 471/2009/EK rendelet megállapítja a harmadik országokkal folytatott árukereskedelemre vonatkozó európai statisztika rendszeres előállításának közös keretét.
(2)
A külkereskedelmi statisztika körét össze kell hangolni az adott vámeljárásokkal annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a kereskedelmi forgalom kétszeri számbavételét, és meg lehessen határozni a külkereskedelmi statisztikába módszertani okokból nem tartozó árukat vagy árumozgásokat.
(3)
A külkereskedelmi statisztika harmonizált előállítása érdekében meg kell határozni az import- és exportnyilvántartásokból származó adatokat, köztük az alkalmazandó kódokat is.
(4)
Módszertani okokból a különleges árukra vagy árumozgásokra alkalmazható rendelkezéseket kell megállapítani.
(5)
A vállalkozásmutatók szerinti kereskedelmi statisztika és a számlázási pénznem szerinti bontású aggregált statisztika harmonizált összeállításának biztosítása érdekében meg kell határozni e statisztikák elkészítésének módszertanát.
(6)
Az összehasonlítható és pontos adatok biztosítása érdekében rendelkezéseket kell megállapítani az adatok Bizottság (Eurostat) számára történő tagállamok általi továbbítására és a statisztika felülvizsgálatára vonatkozóan.
(7)
Módosítani kell az ügylettípuskódokat annak érdekében, hogy azonosítani lehessen a bérfeldolgozásra kerülő, az eredeti exportáló országba visszatérő árukat.
(8)
Intézkedéseket kell elfogadni, amelyek akkor is biztosítják a statisztikai adatszolgáltatást, amikor a vámalakiságok és a vámellenőrzések további egyszerűsítése - különösen a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (Modernizált Vámkódex) szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 116. cikke értelmében - azt eredményezné, hogy nem állnak rendelkezésre vámadatok.
(9)
Ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni az 1172/95/EK tanácsi rendeletnek a külkereskedelmi statisztikák tekintetében való végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezésekről szóló, 2000. szeptember 7-i 1917/2000/EK bizottsági rendeletet (3).
(10)
Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban állnak a harmadik országokkal folytatott árukereskedelemre vonatkozó statisztikával foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Kizárt áruk és árumozgások
Az I. mellékletben felsorolt áruk és árumozgások nem tartoznak a külkereskedelmi statisztikába.
2. FEJEZET
AZ ADATOK MEGHATÁROZÁSA ÉS SPECIFIKÁCIÓJA
2. cikk
A kereskedelmi forgalom irányának kódjai
A vámnyilvántartásokból származó adatok esetében a következő kódok használandók a kereskedelmi forgalom irányára:
1
-
import nyilvántartásba vételekor,
2
-
export nyilvántartásba vételekor,
3. cikk
Tárgyidőszak
(1) A tárgyidőszak azt a naptári évet és hónapot jelöli, amelyben az árut behozták vagy kivitték.
Ha az import- és exportnyilvántartások forrása a vámáru-nyilatkozat, akkor a tárgyidőszak azt a naptári évet és hónapot jelöli, amikor a vámhatóság elfogadta a nyilatkozatot.
(2) A tárgyidőszakra vonatkozó adat egy hat számjegyű számkód, amelynél az első négy számjegy jelöli az évet, az utolsó kettő pedig a hónapot.
4. cikk
Statisztikai érték
(1) A statisztikai érték alapja az áru értéke abban az időpontban és azon a helyen, amikor az áru átlépi import esetében a rendeltetési tagállam határát, export esetében pedig a tényleges exportáló tagállam határát.
A statisztikai értéket az áru (2) bekezdésben említett értéke alapján kell kiszámítani, szükség esetén a (4) bekezdés szerint kiigazítva a szállítás és a biztosítás költségével.
(2) Tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodásban (WTO vámértékegyezmény) megállapított értékmegállapítási elvekre, az áru értéke import vagy export esetében a következő:
a)
adásvétel esetén az importált vagy exportált áruért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár, kizárva az önkényes vagy fiktív értékeket;
b)
más esetekben az az ár, amely adásvétel esetén lett volna kifizetve.
A vámértéket kell használni, ha az a szabad forgalomba bocsátott árukra a Vámkódex szerint meg van határozva.
(3) A feldolgozási műveletekben részt vevő áru értékét bruttó alapon kell meghatározni a következőképpen:
a)
a feldolgozásra szánt áru értékét a feldolgozatlan áru értéke szerint kell megállapítani;
b)
a feldolgozást követően az áru értékét a feldolgozatlan áru értékének és a feldolgozási tevékenységgel hozzáadott értéknek az összegeként kell megállapítani.
(4) A (2) és (3) bekezdésben említett értéket szükség esetén ki kell igazítani úgy, hogy a statisztikai érték kizárólag, és teljes egészében az áru elszállításához igénybe vett szállítás és biztosítás költségeit tartalmazza az indulási helytől:
a)
import esetében a rendeltetési tagállam határáig (CIF-típusú érték);
b)
export esetében a tényleges exportáló tagállam határáig (FOB-típusú érték).
(5) A statisztikai érték a vámáru-nyilatkozat benyújtásának helye szerinti tagállam nemzeti pénznemében van kifejezve. Amennyiben a statisztikai érték nemzeti pénznemben való kifejezéséhez konverzióra van szükség, akkor az alkalmazandó árfolyam a következő:
a)
a Vámkódexben meghatározott konverziós rendelkezések szerint a vámáru-nyilatkozat elfogadásának idején alkalmazandó árfolyam; vagy ennek hiányában
b)
az áru behozatala vagy kivitele idején, az euroövezethez tartozó tagállamok számára az Európai Központi Bank által meghatározott referencia-árfolyam, vagy az euroövezeten kívüli tagállamokban a meghatározott hivatalos árfolyam alkalmazandó.
5. cikk
Mennyiség
A mennyiségi adatok a következőképpen vannak megadva:
a)
kilogrammban kifejezett nettó tömeg, amely az áru tömege minden csomagolás nélkül; valamint
b)
ahol alkalmazható, a hatályos Kombinált Nómenklatúra szerinti megfelelő mértékegységben kifejezett kiegészítő mértékegység.
6. cikk
Importáló és exportáló tagállam
(1) Az importáló vagy exportáló tagállamra vonatkozó adatot az Európai Unió külkereskedelmi statisztikájára és a tagállamok közötti kereskedelmi statisztikára vonatkozó, Bizottság által meghatározott ország- és területnómenklatúra (a továbbiakban: geonómenklatúra) szerint kell kódolni.
(2) A vámáru-nyilatkozat benyújtásának tagállamára vonatkozó adatként azt a tagállamot kell megjelölni, amelynek a vámigazgatásához a vámáru-nyilatkozatot benyújtották, vagy - amennyiben a Vámkódexben meghatározott egyszerűsített eljárásra kerül sor - azt a tagállamot, amelynek a vámigazgatásához a kiegészítő árunyilatkozatot benyújtották, ideértve a nyilatkozattevő nyilvántartásába történő megfelelő bejegyzést is, amenynyiben ez utóbbit a vámhatóság engedélyezi.
(3) Import esetében a rendeltetési tagállamra vonatkozó adat azt a tagállamot adja meg, amelyről a vámeljárásra bocsátás idején úgy ismert, hogy az áru oda lesz elküldve közbenső tagállamban történő olyan kereskedelmi ügylet vagy más művelet nélkül, amely megváltoztatná az áru jogi helyzetét.
Ennek hiányában az adat azt a tagállamot adja meg, ahol az áruk a vámeljárásra bocsátás idején találhatók.
Amennyiben az árut vám felügyelete melletti feldolgozás céljából importálják, a rendeltetési tagállam az, amelyikben az első feldolgozási tevékenységre sor kerül.
(4) Export esetében a tényleges exportáló tagállamra vonatkozó adat azt a tagállamot adja meg, amelyről a vámeljárásra bocsátás idején úgy ismert, hogy az áru onnan érkezett, közbenső tagállamban történő olyan kereskedelmi ügylet vagy más művelet nélkül, amely a vámeljárásra bocsátás előtt megváltoztatta volna az áru jogi helyzetét.
Amennyiben az árut vám felügyelete melletti feldolgozás után exportálják, a tényleges exportáló tagállam az, amelyben az utolsó feldolgozási tevékenységre sor került.
7. cikk
Partnerországok
(1) A partnerországra vonatkozó adatokat a hatályos geonómenklatúrával összhangban kell kódolni.
(2) Import esetében - a Vámkódex nem preferenciális származás szabályait megállapító rendelkezéseivel összhangban - a származási országra vonatkozó adat azt az országot adja meg, amelyben az árut teljes egészében előállították vagy amelyben az utolsó lényeges átalakítása történt.
A feladási országra vonatkozó adat azt a harmadik országot adja meg, amelyből az árut feladták a rendeltetési tagállamba, minden közbeeső harmadik országban történő kereskedelmi ügylet vagy más olyan művelet nélkül, amely megváltoztatná az áru jogi helyzetét.
(3) Export esetében az utolsó ismert rendeltetési országra vonatkozó adat azt a harmadik országot adja meg, amelyről a vámeljárásra vagy más vámjogi sorsra bocsátás idején úgy ismert, hogy az áru oda lesz elküldve.
8. cikk
Az áru kódja
Az árura vonatkozó adatok a következőképp vannak kódolva:
a)
import esetében a Taric-alszám árukódja szerint;
b)
export esetében a Kombinált Nómenklatúra-alszám árukódja szerint;
9. cikk
Statisztikai eljárás
(1) A statisztikai eljárás azonosítja azokat a különféle tulajdonságokat, amelyek a kereskedelmi ügyleteket - különös tekintettel a különféle vámeljárások alá vonásuk szerint - megkülönböztetik.
(2) A statisztikai eljárási kód - ha alkalmazható - a vámkódex értelmében bejelentett eljárást jelölő négy számjegyű kódból képezhető. A következő kódokat kell használni:
1
-
normál import vagy export,
2
-
aktív feldolgozási vámeljárás alá tartozó import vagy export,
3
-
passzív feldolgozási vámeljárás alá tartozó import vagy export,
9
-
nem vámáru-nyilatkozat alapján mért import vagy export.
10. cikk
Az ügylet típusa
(1) Az ügylettípus azokat a különféle tulajdonságokat azonosítja, amelyek a vámáru-nyilatkozat alapján az árukereskedelem körének meghatározásához szükségesek annak érdekében, hogy a kereskedelmi statisztikát összhangba lehessen hozni a fizetési mérleggel és a nemzeti számlákkal, valamint egyéb, statisztikai jelentőséggel bíró tulajdonságokkal.
(2) Az ügylettípusra vonatkozó adatok a II. mellékletben meghatározottak szerint vannak kódolva. A tagállamok az A. oszlopban szereplő kódokat, vagy az A. oszlopban szereplő kódoknak és a B. oszlopban szereplő albontásaiknak a kombinációját alkalmazzák.
11. cikk
Preferenciális elbánás, behozatal esetében
(1) A preferenciális elbánásra vonatkozó adat a Vámkódexben meghatározott besorolás szerinti preferenciakóddal megjelölt tarifális elbánás.
(2) Az adatok a vámhatóságok által alkalmazott vagy megadott preferenciális elbánásra vonatkoznak.
12. cikk
Szállítási mód
(1) A határon történő és a belső szállítási módra vonatkozó adatok a III. mellékletben meghatározottak szerint vannak kódolva.
A határon történő szállítási mód azt az aktív szállítóeszközt adja meg, amellyel export esetében az áru feltehetően elhagyja az Európai Unió statisztikai területét, import esetében pedig azt, amellyel az áru feltehetően belépett az Európai Unió statisztikai területére.
A belső szállítási mód - ha alkalmazható - azt a belső szállítóeszközt adja meg, amellyel az áru import esetében eléri rendeltetési helyét, export esetében pedig amellyel feltehetően elhagyta kiindulási helyét.
(2) A konténerre vonatkozó adatok esetében a következő kódokat kell használni:
0
-
amennyiben az árut nem konténerben szállítják, amikor átlépi az Európai Unió statisztikai területének határát,
1
-
amennyiben az árut konténerben szállítják, amikor átlépi az Európai Unió statisztikai területének határát.
13. cikk
A kereskedő azonosítása
A kereskedőre vonatkozó adat egy olyan megfelelő azonosítószám, amely hozzá van rendelve behozatal esetében az importőrhöz/címzetthez, kivitel esetében pedig az exportőrhöz/feladóhoz.
14. cikk
Számlázási pénznem
A számlázási pénznemre vonatkozó adat - ha lehetséges - a vámáru-nyilatkozatból származik, és a következőképp van kódolva:
0
-
amennyiben a pénznem egy euroövezeten kívüli tagállam nemzeti valutájában van megadva,
1
-
amennyiben a pénznem euróban van megadva,
2
-
amennyiben a pénznem USA-dollárban van megadva,
3
-
amennyiben a pénznem nem egy euroövezeten kívüli tagállam nemzeti valutájában, nem euróban és nem USA-dollárban van megadva.
3. FEJEZET
A VÁLLALKOZÁSMUTATÓK SZERINTI KERESKEDELMI STATISZTIKA ÉS A SZÁMLÁZÁSI PÉNZNEM SZERINTI BONTÁSÚ KERESKEDELMI STATISZTIKA ÖSSZEÁLLÍTÁSA
15. cikk
A vállalkozásmutatók szerinti kereskedelmi statisztika összeállítása
(1) A nemzeti statisztikai hatóságok vállalkozásmutatók szerint állítanak össze éves kereskedelmi statisztikát.
(2) A statisztikai egység a gazdasági egység (vállalkozás), amelyet a 696/93/EGK tanácsi rendelet (4) melléklete határoz meg.
(3) A statisztikai egységek a 13. cikk szerinti kereskedői azonosítószám és a vállalkozásregiszter 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) mellékletének 1.7a változója szerinti jogi egységének összekapcsolásával állnak össze.
(4) A kereskedő azonosítása és a vállalkozásregiszterrel való kapcsolat kialakítása érdekében a nemzeti statisztikai hatóságok számára hozzáférést kell biztosítani a gazdasági szereplőknek az Európai Unió vámügyi rendelkezései szerinti regisztrációs és azonosítási adataihoz. A gazdasági szereplők nyilvántartási és azonosító számának (Economic Operators Registration and Identification number, EORI-szám) kiadásáért felelős hatóságok a nemzeti statisztikai hatóságok kérésére hozzáférést biztosítanak a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) 38d. mellékletében felsorolt adatokhoz.
(5) A következő mutatókat kell összeállítani:
a)
kereskedelmi forgalom iránya;
b)
statisztikai érték;
c)
partnerország;
d)
árukód a 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) mellékletében meghatározott nemzetgazdasági ág szintje vagy két számjegyű szint szerint;
e)
vállalkozások száma;
f)
a vállalkozás által végzett tevékenység az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) I. mellékletében meghatározott gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának (NACE) nemzetgazdasági ág szintje vagy két számjegyű szintje szerint;
g)
méretkategória az alkalmazottak számában mérve, a vállalkozások szerkezeti statisztikájánál alkalmazott mutatóknak a 250/2009/EK bizottsági rendelet (9) I. mellékletében meghatározott definíciója szerint.
(6) A következő adatállományokat kell összeállítani:
a)
illeszkedési ráta a kereskedelmi és vállalkozásregiszterek között;
b)
kereskedelem tevékenység szerint és a vállalkozások méretkategóriái szerint;
c)
a legnagyobb vállalkozások aránya tevékenységenkénti kereskedelmi érték szerint;
d)
kereskedelem partnerország és tevékenység szerint;
e)
kereskedelem a partnerországok száma és tevékenységek szerint;
f)
kereskedelem áru és tevékenység szerint.
(7) 2010 az első tárgyév, amelyre az éves statisztikát össze kell állítani. A tagállamok ezt követően minden naptári évre vonatkozóan biztosítják az adatokat.
(8) A statisztikát a tárgyév végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani.
(9) A tagállamok biztosítják, hogy a statisztika olyan módon legyen megadva, hogy a Bizottság (Eurostat) általi tájékoztatás során ne lehessen egy-egy vállalkozást vagy kereskedőt azonosítani. A nemzeti statisztikai hatóságok meghatározzák, mely adatokat érintenek a bizalmas kezelésre vonatkozó rendelkezések.
16. cikk
Számlázási pénznem szerinti bontású kereskedelmi statisztika összeállítása
(1) A nemzeti statisztikai hatóságok évente kereskedelmi statisztikát állítanak össze a számlázási pénznem szerinti bontásban.
(2) A statisztika az alábbi mutatókat tartalmazza:
a)
kereskedelmi forgalom iránya;
b)
statisztikai érték;
c)
számlázási pénznem a 14. cikkben található kódolás szerint;
d)
összesítés és termékenkénti bontás a hatályos egységes nemzetközi kereskedelmi áruosztályozás (Standard International Trade Classification, SITC) áruosztályai (sections) és árucsoportjai (divisions) szerint:
1
-
nyersanyag olaj nélkül, a SITC 0-4 áruosztálya szerint, a 33 árucsoport kivételével,
2
-
olaj a SITC 33 árucsoportja szerint,
3
-
feldolgozott termék a SITC 5-8 áruosztálya szerint.
(3) 2010 az első tárgyév, amelyre az éves statisztikát össze kell állítani. A tagállamok ezt követően minden második naptári évre vonatkozóan összeállítják az adatokat.
(4) A statisztikát a tárgyév végétől számított három hónapon belül kell továbbítani a Bizottságnak (Eurostat).
(5) Az adatforrás a 471/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint a vámáru-nyilatkozatokból kinyert információ. Ha azonban a számlázási pénznem export esetében nincs feltüntetve a vámáru-nyilatkozaton, a tagállamok a számlázási pénznem szerinti bontású export összeállításához elvégeznek egy olyan felmérést, amely pontos statisztikát eredményez.
4. FEJEZET
KÜLÖNLEGES ÁRU VAGY ÁRUMOZGÁS
17. cikk
Ipari létesítmények
(1) E cikk alkalmazásában:
a)
„ipari létesítmény”: olyan gépek, készülékek, felszerelés, berendezések, eszközök és anyagok összessége, amelyek együttesen terméket előállító vagy szolgáltatást nyújtó nagyléptékű, helyhez kötött egységet alkotnak;
b)
„alkotóelem”: ipari létesítményhez történő olyan szállítás, amely a KN ugyanazon árucsoportjába tartozó árukból áll;
c)
egy-egy alkotóelem árukódja a következőképpen áll össze:
i.
az első négy számjegy 9880;
ii.
az ötödik és a hatodik számjegy megfelel annak a KN-árucsoportnak, amelyhez az alkotóelemet kitevő áru tartozik;
iii.
a hetedik és a nyolcadik számjegy 0.
(2) A tagállamok az exportstatisztikát az alkotóelemek szintjén is összeállíthatják azzal a feltétellel, hogy egy adott ipari létesítmény statisztikai összértéke meghaladja a 3 millió EUR-t, kivéve, ha egy teljes, újrafelhasználásra szánt ipari létesítményről van szó. A mennyiség összeállítása nem kötelező.
18. cikk
Több részletben szállított áru
(1) E cikk alkalmazásában „több részletben szállított áru” egy teljes árucikk alkotórészeinek - kereskedelmi vagy a szállításhoz kapcsolódó okokból - nem összeszerelt vagy szétszerelt állapotban történő szállítása, egynél több tárgyidőszak során.
(2) Több részletben szállított áru exportja vagy importja esetén a tárgyidőszak kiigazítható úgy, hogy az adatok csak egyszer, az utolsó szállítás behozatalának vagy kivitelének hónapjában legyenek bejelentve.
19. cikk
Hajó és légi jármű
(1) E cikk alkalmazásában:
a)
„hajó”: a KN 89. árucsoportja szerint tengerjárónak minősített hajó, vontatóhajó, hadihajó és úszószerkezet;
b)
„légi jármű”: 8802 30 és 8802 40 KN-kód alá sorolt repülőgép;
c)
„gazdasági tulajdonjog” egy természetes vagy jogi személy azon joga, hogy egy gazdasági tevékenység során - a vele járó kockázatok viselése jogán - igényt tartson valamely hajó vagy légi jármű használatához kapcsolódó előnyökre.
(2) A külkereskedelmi statisztika kizárólag a következő hajó- és légijárműimportra és -exportra terjed ki:
a)
hajó vagy légi jármű gazdasági tulajdonjogának átruházása egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyről egy az importáló tagállamban letelepedett természetes vagy jogi személyre; ezt az ügyletet importként kell kezelni;
b)
hajó vagy légi jármű gazdasági tulajdonjogának átruházása egy az exportáló tagállamban letelepedett természetes vagy jogi személyről egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyre; ezt az ügyletet exportként kell kezelni. Ha a hajó vagy a légi jármű új, az exportot a gyártási tagállamban kell nyilvántartásba venni;
c)
hajó vagy légi jármű behozatala és kivitele bérfeldolgozás előtt vagy után, a II. melléklet 2. lábjegyzetének megfelelően.
(3) A hajókra és légi járművekre vonatkozó külkereskedelmi statisztika a következőképpen áll össze:
a)
a mennyiséget hajóknál darabszámban és a KN-ben megállapított bármely más kiegészítő mértékegységben, légi járműveknél nettó tömegben és kiegészítő mértékegységben kell megadni;
b)
a szállítási és biztosítási költségek nem tartoznak bele a statisztikai értékbe;
c)
a partnerország a következő:
i.
a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett árumozgásoknál: import esetében az a harmadik ország, amelyben a hajó vagy légi jármű gazdasági tulajdonjogát átruházó természetes vagy jogi személy letelepedett, export esetében pedig az a természetes vagy jogi személy, akire a hajó vagy légi jármű gazdasági tulajdonjoga átszállt;
ii.
az Európai Unión kívül gyártott új hajó vagy légi jármű importja esetében a gyártó harmadik ország;
iii.
a (2) bekezdés c) pontjában említett árumozgásnál: import esetében az a harmadik ország, amelyben a hajó vagy a légi jármű gazdasági tulajdonjogát gyakorló természetes vagy jogi személy letelepedett, export esetében pedig a bérfeldolgozást végző harmadik ország;
d)
a (2) bekezdés a) és b) pontjában szereplő importra és exportra a tárgyidőszak az a hónap, amelyben a gazdasági tulajdonjog átruházása bekövetkezik.
(4) A nemzeti statisztikai hatóságok kérésére a hajó- és légijármű-regiszterek kezeléséért felelős hatóságok minden rendelkezésre álló információt megadnak annak érdekében, hogy azonosítani lehessen egy-egy hajó vagy légi jármű gazdasági tulajdonjogának változását egy valamely tagállamban letelepedett természetes vagy jogi személy és egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személy között.
20. cikk
Hajóra és légi járműre szállított áru
(1) E cikk alkalmazásában:
a)
„áru hajóra és légi járműre szállítása”: termékek szállítása a személyzet és az utasok részére, valamint a hajó vagy a repülőgép motorjainak, gépeinek és más berendezéseinek működtetéséhez;
b)
a hajót vagy légi járművet ahhoz az országhoz tartozónak kell tekinteni, ahol a hajó vagy a légi jármű 19. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott gazdasági tulajdonjogát gyakorló természetes vagy jogi személy letelepedett.
(2) A külkereskedelmi statisztika arra az áruexportra terjed ki, amelyet az exportáló tagállam területéről egy valamely harmadik országhoz tartozó hajóra vagy légi járműre szállítottak.
(3) A tagállamok a következő kódokat használhatják a hajóra vagy légi járműre szállított árunál:
-
:
9930 24 00
:
az 1-24. KN-árucsoportba tartozó áru esetében,
-
:
9930 27 00
:
a 27. KN-árucsoportba tartozó áru esetében,
-
:
9930 99 00
:
a máshová besorolt áru esetében.
A mennyiségre vonatkozó adatok továbbítása nem kötelező, kivéve a KN 27. árucsoportjába tartozó áru esetében.
Használható továbbá a „QS” egyszerűsített partnerországkód.
21. cikk
Tengeri létesítményre és tengeri létesítményről szállított áru
(1) E cikk alkalmazásában:
a) „tengeri létesítmény”: bármely adott ország statisztikai területén kívül a tengerre telepített és helyhez kötött felszerelések és berendezések;
b) „tengeri létesítményre szállított áru”: termékek szállítása a személyzet részére, valamint a tengeri létesítmény motorjainak, gépeinek és más berendezéseinek működtetéséhez;
c) „tengeri létesítményről kinyert vagy általa előállított áru”: a tengerfenékből vagy az altalajból kivont, vagy a tengeri létesítmény által gyártott termék.
(2) A külkereskedelmi statisztika a következőket tartja nyilván:
a)
import, amelynek során az áru a következő helyről érkezett:
i.
egy harmadik országból egy olyan területen található tengeri létesítményre, ahol az importáló tagállamnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása;
ii.
egy olyan területen található tengeri létesítményről, ahol egy harmadik országnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása, az importáló tagállamba;
iii.
egy olyan területen található tengeri létesítményről, ahol egy harmadik országnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása egy olyan területen található tengeri létesítményre, ahol az importáló tagállamnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása;
b)
export, amelynek során az árut a következő helyre szállították:
i.
egy harmadik országba egy olyan területen található tengeri létesítményről, ahol az exportáló tagállamnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása;
ii.
egy olyan területen található tengeri létesítményre, ahol egy harmadik országnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása, az exportáló tagállamból;
iii.
egy olyan területen található tengeri létesítményre, ahol egy harmadik országnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása egy olyan területen található tengeri létesítményről, ahol az exportáló tagállamnak kizárólagos joga a tengerfenék vagy az altalaj hasznosítása.
(3) A tagállamok a következő kódokat használhatják a tengeri létesítményre szállított árunál:
-
:
9931 24 00
:
az 1-24. KN-árucsoportba tartozó áru esetében,
-
:
9931 27 00
:
a 27. KN-árucsoportba tartozó áru esetében,
-
:
9931 99 00
:
a máshová besorolt áru esetében.
A mennyiségre vonatkozó adatok továbbítása nem kötelező, kivéve a KN 27. árucsoportjába tartozó áru esetében.
Használható továbbá a „QW” egyszerűsített partnerországkód.
22. cikk
Tengeri termék
(1) E cikk alkalmazásában:
a)
„tengeri termék”: olyan halászati termék, ásványi anyag, újrahasznosítható hulladék és minden más termék, amelyet még nem rakodtak ki a szárazföldre tengerjáró hajóról;
b)
a hajót ahhoz az országhoz tartozónak kell tekinteni, ahol a hajó vagy a légi jármű 19. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott gazdasági tulajdonjogát gyakorló természetes vagy jogi személy letelepedett.
(2) A külkereskedelmi statisztika a tengeri termékek alábbi importjára és exportjára terjed ki:
a)
tengeri termék kirakodása az importáló tagállam kikötőjében, vagy amikor egy importáló tagállam hajója tengeri terméket szerez be egy harmadik országhoz tartozó hajóról; ezeket az ügyleteket importként kell kezelni;
b)
tengeri termék kirakodása egy harmadik ország kikötőjében egy az exportáló tagállamhoz tartozó hajóról, vagy amikor harmadik országhoz tartozó hajó tengeri terméket szerez be egy az exportáló tagállamhoz tartozó hajóról; ezeket az ügyleteket exportként kell kezelni.
(3) A partnerország import esetében az a harmadik ország, amelyben a kitermelést végző hajó gazdasági tulajdonjogát gyakorló természetes vagy jogi személy letelepedett, export esetében pedig az a harmadik ország, amelyben a tengeri terméket kirakodták vagy amelyben a tengeri terméket megszerző hajó gazdasági tulajdonjogát gyakorló természetes vagy jogi személy letelepedett.
(4) Feltéve, hogy nem mond ellent más uniós jogi aktusnak, a nemzeti statisztikai hatóságok számára a vámáru-nyilatkozatokon túlmenően más adatforrásokhoz is hozzáférést kell biztosítani, például nemzeti lajstromozású hajók harmadik országokban kirakodott tengeri termékekről tett nyilatkozataira vonatkozó információkhoz.
23. cikk
Űreszköz
(1) E cikk alkalmazásában:
a)
„űreszköz”: olyan jármű, amely képes a Föld légkörén kívül közlekedni;
b)
„gazdasági tulajdonjog” egy természetes vagy jogi személy azon joga, hogy egy gazdasági tevékenység során - a vele járó kockázatok viselése jogán - igényt tartson valamely űreszköz használatához kapcsolódó előnyökre.
(2) Az olyan űreszköz kilövését, amelynek gazdasági tulajdonjoga át lett ruházva egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személy és egy valamely tagállamban letelepedett természetes vagy jogi személy között, a következőképpen kell nyilvántartásba venni:
a)
importként abban a tagállamban, ahol az új tulajdonos letelepedett;
b)
exportként abban a tagállamban, ahol a kész űreszközt megépítették,
(3) A (2) bekezdésben említett statisztikára a következő egyedi rendelkezéseket kell alkalmazni:
a)
a statisztikai értékre vonatkozó adatot az űreszköz szállítási és biztosítási költségek nélküli értékeként kell meghatározni;
b)
a partnerországra vonatkozó adat import esetében a kész űreszközt megépítő harmadik ország, export esetében pedig az a harmadik ország, amelyben az új tulajdonos letelepedett.
(4) Feltéve, hogy nem mond ellent más uniós jogi aktusnak, a nemzeti statisztikai hatóságok számára a vámáru-nyilatkozatokon túlmenően minden más rendelkezésre álló olyan adatforráshoz is hozzáférést kell biztosítani, amely az e cikknek való megfeleléshez szükséges.
24. cikk
Villamos energia és földgáz
(1) A vámáru-nyilatkozatokon túlmenően a nemzeti statisztikai hatóságok kérhetik, hogy a villamos energiának és a földgáznak a tagállam statisztikai területe és harmadik országok közötti importjának és exportjának nyilvántartásba vételéhez szükséges releváns információkat közvetlenül adják meg azok a szereplők, amelyek villamosenergia- vagy földgázszállító hálózatot birtokolnak vagy üzemeltetnek.
(2) A Bizottsághoz (Eurostat) továbbított statisztikai érték becsléseken is alapulhat. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot (Eurostat) a becsléshez használt módszerről, annak alkalmazása előtt.
25. cikk
Katonai áru
(1) A külkereskedelmi statisztika kiterjed a katonai felhasználásra szánt áru behozatalára és kivitelére.
(2) A tagállamok továbbíthatnak a 471/2009/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében megjelöltnél kevésbé részletes információt is, amennyiben az információ - a tagállamban hatályos definíciókkal összhangban - katonai titoknak minősül. Azonban az import és az export esetében is legalább a havi teljes statisztikai értéket továbbítani kell a Bizottságnak (Eurostat).
5. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
26. cikk
Az áruimportra és áruexportra vonatkozó európai statisztika továbbítása
(1) A tagállamok megtesznek minden annak biztosításához szükséges intézkedést, hogy a Bizottságnak (Eurostat) továbbított adatok teljes körűek legyenek, és megfeleljenek a 471/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minőségi kritériumoknak.
(2) A Bizottságnak (Eurostat) továbbított statisztika az összeállító tagállam nemzeti pénznemében van kifejezve.
(3) Amennyiben a Bizottságnak (Eurostat) már továbbított havi eredményeket felülvizsgálatnak vetik alá, a tagállamok - legkésőbb a felülvizsgált adatok rendelkezésre állását követő hónapban - továbbítják a felülvizsgált eredményeket.
27. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1917/2000/EK rendelet 2010. január 1-jén hatályát veszti.
A rendeletet a 2010. január 1. előtti tárgyidőszakok adataira vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell.
28. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
2010. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. február 9-én.