ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. december 7.)
a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA) által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatásokról
(az értesítés a C(2011) 7260. számú dokumentummal történt)
(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/157/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett feleket felkérte észrevételeik megtételére (1),
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A görög hatóságokkal 2009. február 4-én kétoldalú találkozóra került sor annak nyomán, hogy a Bizottságnak a sajtóból információk jutottak tudomására arról, hogy a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (a továbbiakban: ELGA) 425 millió EUR összegű kártalanítást tervez folyósítani azon veszteségek kártalanítására, amelyeket a 2009 januárjában nagyszámban tiltakozó mezőgazdasági termelők 2008-ban szenvedtek el a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében. E találkozó nyomán Görögországnak az Európai Unió mellett működő állandó képviselete 2009. február 9-i keltezésű levelében információkat bocsátott rendelkezésre a szóban forgó intézkedésről.
(2)
2009. február 23-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért. 2009. március 20-án kelt levelükben a görög hatóságok azt a választ adták a Bizottságnak, hogy az ELGA kölcsönt vett fel a szóban forgó, 425 millió EUR összegű kártalanítás folyósítása céljára, és egy másik kölcsönt is felvett 444 millió EUR összegben, amelynek nagyobbik része kártérítések kifizetésére szolgált a 2008. év folyamán, a növényi és az állati termelésben olyan okok miatt bekövetkezett károk kapcsán, amelyeket szintén az ELGA fedez.
(3)
2009. május 4-én kelt levelükben a Bizottság szolgálatai kiegészítő információkat kértek. A görög hatóságok 2009. június 16-án kelt levelükben válaszoltak. 2009. július 13-i levelükben a Bizottság szolgálatai arról értesítették a görög hatóságokat, hogy a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítási intézkedés CP 196/2009. számmal, feltételezett állami támogatási esetként került a nyilvántartásba, és hogy a 444 millió EUR összegű kártalanítás 2008. évi folyósítását az intézkedés azon részét illetően, amely az ELGA által fedezett okokból bekövetkezett károk ellentételezésére szolgált, az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásnak minősítették és NN 39/09 számmal vették nyilvántartásba.
(4)
A görög hatóságok 2009. augusztus 18-án kelt válaszlevele nyomán a Bizottság szolgálatai 2009. szeptember 14-én kelt levelükben kiegészítő információkat kértek. Az említett levelében továbbá a Bizottság arról értesítette a görög hatóságokat, hogy az általuk szolgáltatott információk alapján, amelyek szerint a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítás már kifizetésre került az érintett mezőgazdasági termelőknek, a szóban forgó kártérítést is a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásként vették nyilvántartásba, szintén NN 39/09 számmal.
(5)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2010. március 20-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedéseket illetően. A Bizottság kapott észrevételeket harmadik felektől, és azokat 2010. május 6-án továbbította a görög hatóságoknak. A görög hatóságok 2010. július 21-én megküldték az érintett felek észrevételeihez fűzött megjegyzéseiket.
(6)
A görög hatóságok 2010. június 4-én, 2010. szeptember 10-én és 2010. szeptember 14-én kiegészítő információkat szolgáltattak a szóban forgó támogatásokról. A Bizottság 2010. november 17-én kelt levelében kiegészítő információkat kért. A görög hatóságok 2011. március 9-i levelükben válaszoltak.
(7)
A görög hatóságok kérésére 2011. március 31-én kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival. E találkozó nyomán a görög hatóságok 2011. május 11-én és 2011. július 12-én kiegészítő információkat küldtek. A görög hatóságok kérésére 2011. november 11-én másodízben is kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival.
II. LEÍRÁS
(8)
A görög mezőgazdasági biztosító szervezet szervezésére és működésére, valamint egyéb rendelkezésekre vonatkozó 1790/1988. sz. görög törvény (5) (a továbbiakban: 1790/1988. sz. törvény) létrehozta a „görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA)” elnevezésű közhasznú szervezetet. Az ELGA teljes egészében az állam tulajdonában lévő magánjogi jogi személy. A fenti törvény 12. cikke értelmében az ELGA a mezőgazdasági minisztérium felügyelete alá tartozik. Az ELGA az igazgatótanácsa határozatainak megfelelően gazdálkodik a költségvetésében szereplő tételekkel; az igazgatótanács tagjait a mezőgazdasági minisztérium jelöli ki. Az ELGA többek között azt a célt szolgálja, hogy a mezőgazdasági üzemek növényi és állati termelésében, valamint növényi és állati állományában természeti kockázatok folytán bekövetkező károkat fedező biztosítást nyújtson.
(9)
Az 1790/1988. sz. törvény 3a. cikke (6) értelmében az ELGA-nál kötött biztosítás kötelező jellegű és a természeti kockázatokra, így különösen az árvízkárra, a viharkárra, a fagykárra és a túlzott hideg okozta károkra, továbbá a hó, a jég, a magas hőmérséklet és a napsugárzás, a túlzott vagy az évszaknak nem megfelelő esőzés, az aszály, a haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései, valamint a járványos állatbetegségek okozta károkra, a villámcsapás okozta tűzkárra, a tenger okozta kockázatokra, a vadon élő állatok által okozott terméskárokra, valamint a szarvasmarha-, a juh- és a kecskefélék különféle megbetegedései okozta károkra terjed ki.
(10)
Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke (7) értelmében az ELGA részére biztosítási különjárulékot kötelesek fizetni a törvény (9) preambulumbekezdésében leírt biztosítási rendszer kedvezményében részesülő mezőgazdasági termelők. Ez a járulék a jogalkotó által előírt köztehernek minősül. A járulék a belföldi mezőgazdasági termékek adásvétele után fizetendő, és az ELGA finanszírozására szolgál. Az ELGA feladata a mezőgazdasági üzemek természeti kockázatok miatti károsodásának megelőzése, illetőleg a keletkezett kár megtérítése.
(11)
Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke alapján a biztosítási különjárulék mértéke a növényi termékek esetében 3 %-ban, az állati termékek esetében pedig 0,5 %-ban került megállapításra (8). A járulék mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg az ELGA által a mezőgazdasági miniszter elé terjesztett javaslat alapján. Az ELGA-nak szánt bevételt biztosítási különjárulék formájában az adóhivatal szedi be, majd a befolyt összeg állami bevételként az állami költségvetésbe kerül, ahol külön fejezet bevételeként kerül elszámolásra. A bevételeket az ELGA részére a mezőgazdasági minisztérium - új nevén a vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium - költségvetésének terhére folyósítják a bevétellel azonos összeg évenkénti jóváírása révén, az ELGA-nak e minisztériumhoz címzett javaslatára. Az ELGA-nak más befolyása nincs a járulék vagy a kártalanítások összegére.
(12)
Az ELGA azoknak a természetes és jogi személyeknek nyújt biztosítást, amelyek mezőgazdasági, állattartó, baromfitartó, méhészeti, halászati, akvakultúrával foglalkozó vagy ehhez hasonló üzem tulajdonosai vagy működtetői. Az ELGA bevételei különösen a biztosítási különjárulékból származnak. Ezenkívül a 3147/2003. sz. törvény értelmében az ELGA feladatkörébe tartozik az is, hogy a növényi állományban és az állóeszközben természeti katasztrófa, rendkívüli esemény vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk megtérítésével kapcsolatos, súlyos szükséghelyzetben alkalmazandó tervezési programok szerint támogatásokat folyósítson. Ezeket a támogatásokat az állami költségvetésből vagy kölcsönök révén finanszírozzák. A szóban forgó programok a Bizottság által jóváhagyott állami támogatásokra vonatkoznak.
(13)
A 2009. január 30-i 262037. sz. gazdasági minisztériumi és vidékfejlesztési minisztériumi rendelet (a továbbiakban: minisztériumközi rendelet) 425 millió EUR összegű kártalanítás kivételes folyósítását írta elő a 2008. évben bekövetkezett károk címén. A minisztériumközi rendelet értelmében az ELGA a szóban forgó kártalanítást azért folyósítaná, mert a 2008. gazdasági évben egyes - a rendeletben megjelölt - mezőgazdasági termékek termelése visszaesett olyan kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében, mint az aszály, a magas hőmérséklet, az esőzések, valamint az érintett haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései. A keletkezett kár a mandula, a cseresznye, a kajszibarack, egyes őszibarackfajták, a szilva, a körte, az alma, a spárga, a keleti dohány, a burgonya, a gyapot, az olajbogyó és a gabonafélék termesztését érinti.
(14)
A görög hatóságok által szolgáltatott információk szerint egyes haszonnövények (gabonafélék, gyapot) esetében a termeléskiesésen túlmenően a termés minőségének romlása is figyelembevételre került a kár mértékének meghatározásakor. A kiesett termelés, illetőleg az előállított termékek csökkent minősége annak tudható be, hogy a szóban forgó évben a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében a szóban forgó haszonnövényekre egyszerre hatottak az időjárási jelenségek és az általuk előidézett növénybetegségek.
(15)
A szóban forgó kártérítések folyósítása érdekében az ELGA egy banktól kölcsönt vett fel 425 millió EUR összegben. A kölcsön tíz év alatt (2010-től 2019-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2010-2012) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 28 513 250 EUR. Az utána következő hét évben (2013-2019) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2013-ban 89 227 536 EUR, 2014-ben 85 087 786 EUR, 2015-ben 81 025 536 EUR, 2016-ban 76 963 286 EUR, 2017-ben 72 901 036 EUR, 2018-ban 68 838 786 EUR, 2019-ben pedig 64 776 536 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel.
(16)
A görög hatóságok tájékoztatása szerint az ELGA a biztosítással fedezett károk után 2008-ban 386 986 648 EUR összegben folyósított kártalanítást. Az összeg egy része - 88 353 000 EUR - a biztosítási különjárulékból, másik része pedig a 444 millió EUR összegben felvett kölcsön révén befolyt bevételből származott.
(17)
Az ELGA egy banktól 444 millió EUR összegű kölcsönt vett föl a 3074/2002. sz. görög törvény 13. cikke és a 3147/2003. sz. görög törvény 28. cikkének 17. bekezdése alapján. A kölcsön tíz év alatt (2009-től 2018-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2009-2011) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 23 709 600 EUR. Az utána következő hét évben (2012-2018) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2012-ben 87 138 171 EUR, 2013-ban 83 789 143 EUR, 2014-ben 80 395 714 EUR, 2015-ben 77 002 286 EUR, 2016-ban 73 608 857 EUR, 2017-ben 70 215 429 EUR, 2018-ban pedig 66 822 000 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel.
(18)
A kölcsön másik, 145 366 352 EUR összegű részét a 2006. és a 2007. évben bekövetkezett tűzesetekkel kapcsolatos súlyos szükséghelyzeti tervezési programok címén folyósításra kerülő, a Bizottság által határozatban jóváhagyott állami támogatásokra szánták. Az ELGA bevételeinek ez utóbbi részére nem vonatkozik ez a határozat.
III. A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGNYITÁSAKOR A BIZOTTSÁG RÉSZÉRŐL FELMERÜLT GYANÚK
1. Támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében
(19)
Állami források igénybevétele az intézkedésekhez: A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás (lásd a (11) preambulumbekezdést) egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok az államháztartást terhelik.
(20)
Az eljárás megindítása előtt szolgáltatott kiegészítő információk részeként a görög hatóságok jelezték, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében fontolóra veszik a biztosítási különjárulék mértékének növelését. Az ELGA bevételeinek növeléséről adott információk azonban az eljárásnak az adott szakaszában nem tartalmaztak olyan konkrét elemet, amely arra utalt volna, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához. Ezért nem lehetett kizárni, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor.
(21)
Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek: Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések többféle, növényi és állati eredetű görög terméket érintettek, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig többféle haszonnövényt érintettek (lásd a (13) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát az eljárás megindításának szakaszában azt állapította meg, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítették az Unió többi - e támogatásban nem részesülő - termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik, az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti. A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet.
(22)
Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket: Abban a kérdésben, hogy a természeti kockázatokra kiterjedő kötelező biztosítási rendszer keretében történt kifizetésekkel az ELGA szelektív előnyt biztosított-e, a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedés szelektivitása eredendően annak tudható be, hogy az ELGA által folyósított kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre korlátozódtak.
A Bizottság védhetőnek tartotta azt az álláspontot, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt olyan állami rendszert indokolt bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártalanítás minimális szintjét. A Bizottság úgy vélte, hogy amennyiben a kártérítéseket, amelyeket az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében folyósít, a biztosítási különjárulékból származó bevételekből finanszírozzák, e kártérítések nem feltétlenül minősülnek olyan intézkedésnek, amely a kedvezményezetteket indokolatlan előnyhöz juttatja.
A biztosítási rendszer logikájára és természetére hivatkozó fenti érveléssel azonban már nem indokolható a görög államnak a rendszerbe való további (a kötelező járulékból történő finanszírozáson túlmenő) pénzügyi beavatkozása. Márpedig ennek tényét a vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság - kellő bizonyíték hiányában - nem tudta megállapítani. A Bizottság kétségesnek tartotta különösen azt, hogy a szóban forgó intézkedéseket további állami beavatkozás nélkül finanszírozták.
(23)
Ezért a Bizottság az eljárás megindításának szakaszában arra a következtetésre jutott, miszerint nem zárható ki, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.
2. Az intézkedések jogellenes támogatásnak minősítése
(24)
A Bizottság úgy vélte, hogy mivel a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatásnak minősülnek a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében.
3. A támogatások összeegyeztethetőségének előzetes értékelése
(25)
Mivel a görög hatóságok úgy érveltek, hogy a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, a Bizottság az eljárás megindításakor nem rendelkezett a szükséges információkkal ahhoz, hogy felmérhesse, mennyiben egyeztethetők össze a támogatások az odaítélésük idején - vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben - hatályos jogi szabályozással. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007-2013-as közösségi iránymutatások (9) (a továbbiakban: iránymutatások) az irányadók és különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk.
(26)
A benyújtott információkból az látszott következni, hogy az érintett haszonnövények nagy része esetében a kártalanítás a legalább 30 %-os arányú kár fedezésére irányult, és egyes mezőgazdasági termékek esetében a kárösszeg kiszámításánál figyelembe kellett venni a tárgyévben bekövetkezett olyan termeléskiesést vagy minőségcsökkenést is, amely egynél több kedvezőtlen időjárási jelenség együttes fellépésének, illetőleg - egyes haszonnövények esetében - növénybetegségeknek tudható be. A görög hatóságok által benyújtott információk nem tartalmaztak adatot a szóban forgó kártalanítás kiszámításának módját illetően.
(27)
A Bizottság tehát kétségesnek vélte, hogy e támogatások az iránymutatások V.B. pontjával összeegyeztethetőnek minősíthetők.
IV. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(28)
A következő érintett felek nyújtottak be észrevételeket: a mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelmével foglalkozó európai összekötő bizottság (CELCAA), a gabona, a takarmány, az olajnövények, az olívaolaj, az olaj és a zsír, valamint a mezőgazdasági beszerzési cikkek kereskedelmével foglalkozó európai szövetség (COCERAL), valamint egy, adatai bizalmas kezelését kérő harmadik érintett fél.
(29)
A független kereskedők (a harmadik érintett fél), valamint az érdekeik védelmével foglalkozó CELCAA és COCERAL úgy vélik, hogy a szóban forgó, eredetileg mezőgazdasági termelőknek odaítélt támogatások végeredményben termelőszövetkezetekhez és termelőszövetkezetekből álló szövetségekhez kerültek, azok pedig a mezőgazdasági termékek mozgatásában kizárólagosságot élveznek, következésképpen a független kereskedők versenytársai.
(30)
Az érintett felek megítélése szerint Görögország nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseket kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk fedezésére ítélték oda. A görög hatóságok nem nyújtottak be megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről, miként azt az iránymutatások előírják.
(31)
Az érintett felek álláspontja szerint a görög hatóságok sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát nem közölték. Másfelől a kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre voltak korlátozva, noha a más termékeket előállító és ezért a kártérítésből kizárt termelők termékei is kárt szenvedtek.
(32)
Az érintett felek egyébként úgy vélték, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése hatással volt a végtermékek árképzésére, a kártérítésben érintett termékek ára ugyanis csökkent. Ezek a támogatások tehát gazdasági előnyhöz juttatták az érintett termelőket, mivel lehetővé tették, hogy termelésüknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok által nem érintett részét versenytorzító feltételekkel értékesítsék. Másfelől a magánértékesítők (például kereskedők, lisztmalmok, takarmánymalmok, baromfitenyésztők, sertéstenyésztők stb.) kénytelenek voltak a mezőgazdasági szövetkezetek és azok szövetségei által megszabott árpolitikát követni, vagyis ezek a szövetkezetek monopolhelyzetbe kerültek.
(33)
Ezenkívül az ELGA-nak az arányosság és a jogegyenlőség elvét tiszteletben kell tartania, amikor fedezetet nyújt a mezőgazdasági ágazatot érő kockázatokra. Az érintett felek álláspontja szerint elfogadhatatlan, hogy az ELGA 2008-ban és 2009-ben olyan összegben fizetett ki kártérítéseket, amely meghaladta az ugyanezen években befizetett biztosítási járulékok teljes összegének háromszorosát, illetve négyszeresét.
(34)
Az érintett felek szerint a 2009. évi újabb kölcsön felvételével az ELGA túlzott mértékben „elzálogosította” azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel „elzálogosította” a következő évek járulékbevételeit. Az érintett felek továbbá arra is felhívják a figyelmet, hogy az ELGA 2009-ben további két kölcsönt is felvett, nevezetesen egy, a Pireuszi Banktól felvett 350 millió EUR összegű kölcsönt, valamint egy, a Görög Mezőgazdasági Banktól és a Görög Nemzeti Banktól felvett 112 millió EUR összegű kölcsönt.
(35)
Az érintett felek továbbá úgy vélték, hogy a 444 millió EUR, illetve 415 millió EUR összegű kölcsönök olyan többletbevételt képeznek, amely a biztosítéki járulékból származó összegeknek a törvény szerinti folyósításán felül, a görög állam kezességvállalásával felvett kölcsönök formájában jelentkezik. Ezeket a kölcsönöket tehát állami forrásnak kellene tekinteni.
V. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
1. Általános észrevételek a 2008-ban és 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatásokról
(36)
A görög hatóságok megítélése szerint az ELGA által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatások nem minősülnek állami támogatásnak.
A szóban forgó biztosítási rendszer finanszírozása a mezőgazdasági termelők által befizetett kötelező különjárulékokból történik. Ez a biztosítási rendszer a társadalmi szolidaritás elvén alapul, ezért egyfelől a kötelező különjárulékoknak nem kell szigorúan arányban állniuk a fedezett kockázattal, másfelől a kifizetett kártérítéseknek nem szükséges feltétlenül arányban állniuk a biztosított jövedelmével (10). A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy jelen esetben olyan, valódi kártérítésről van szó, amely a mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt esett kár megtérítésére szolgál, és összhangban van az ELGA által nyújtott mezőgazdasági biztosításokra vonatkozó görög szabályozással.
A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében határidőre teljesíteni tudja pénzügyi kötelezettségeit. Az ELGA ezen képességét megerősíti a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény, amely az ELGA finanszírozásának további forrásairól rendelkezik. Így a törvény az esetek nagy részében megemeli a kötelező különjárulék mértékét (a növényi termékek kárbiztosítása esetében 3 %-ról 4 %-ra, az állati termékek kárbiztosítása esetében pedig 0,50 %-ról 0,75 %-ra). Ezenkívül önkéntes biztosítást hoz létre azon károk fedezésére, amelyekre a kötelező biztosítás nem terjed ki, továbbá olyan általános biztosítást vezet be, amelyet az elsődlegesen nem mezőgazdasággal foglalkozó természetes személyek, valamint azon jogi személyek kötelesek folyósítani, amelyekben nincs többségi részesedésük az elsődlegesen mezőgazdasági termeléssel foglalkozóknak.
(37)
Ám még ha a kártalanítási támogatások állami támogatásnak minősülnének is, a görög hatóságok szerint összeegyeztethetők az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és az iránymutatásokkal. A görög hatóságok a Bizottság szolgálatait részletes adatokkal látták el az ELGA által 2008-ban és 2009-ben folyósított támogatások mindegyikéről, megjelölve az érintett mezőgazdasági termelő nevét és adószámát, a tartományt, amelyben a parcella található, a termelés fajtáját, a termelés mértékegységét és a felhasznált egységek számát, a támogatás összegét és odaítélésének időpontját, valamint a kár leírását és a szokásos termeléshez mért arányát.
(38)
A szokásos mezőgazdasági termelés 30 %-át meghaladó kár után a 2008. és 2009. évben kifizetett kártalanítási támogatásokat illetően a görög hatóságok úgy vélik, hogy az iránymutatások (124)-(130) bekezdésében, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: mentességi rendelet) 11. cikkében foglalt feltételek összessége teljesül.
(39)
A görög hatóságok álláspontja szerint a szóban forgó támogatásokat az iránymutatásoknak és az említett mentességi rendeletnek megfelelően folyósították az érintett termelők, valamint azon termelői szervezetek részére, amelyeknek tagjai a termelők. A görög hatóságok megerősítették különösen a következőket:
a)
a támogatások összege semmilyen esetben nem haladta meg a termelők által elszenvedett valós kár összegét;
b)
a támogatások intenzitását illetően a görög hatóságok megerősítették, hogy a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételek teljesültek, mivel az ELGA nem folyósított olyan kártalanítást, amely meghaladta a termék értékesítéséből származó bevételben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett csökkenés 74,8 %-át;
c)
a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből levonásra kerültek mindazon bevételek, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azok a kiadások, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel;
d)
a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki; és
e)
a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor, összhangban a mentességi rendelet 11. cikkének (10) bekezdésével;
f)
a szóban forgó támogatásokat nem halmozták más állami támogatásokkal, sem a tagállamok vagy az Unió által ugyanezen elszámolható költségek után odaítélt pénzügyi hozzájárulással. Az érintett termelők egyazon kár fedezésére nem részesültek egyszerre több jogi aktus alapján támogatásban, vagyis a támogatásokat vagy az iránymutatások, vagy a mentességi rendelet, vagy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet (12) (a továbbiakban: de minimis rendelet), vagy az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című, 2009. január 22-i bizottsági közlemény (13) (a továbbiakban: az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény) alapján ítélték oda.
(40)
A szokásos termelés kiszámításának módszerét illetően a görög hatóságok információkat nyújtottak be az alkalmazott módszerről, és megerősítették, hogy teljesül az iránymutatások (128) bekezdésében foglalt feltétel, mely szerint alternatív módszer alkalmazása esetén annak reprezentatívnak kell lennie, és nem alapulhat rendkívül magas hozamokon. Így például a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk becslése az adott mezőgazdasági üzem szintjén történik, és a becslést agronómusok végzik helyszíni becslések alapján, az ELGA biztosítási rendszerére vonatkozó rendeletben foglaltaknak megfelelően. Amikor helyszíni ellenőrzést végez, a kárbecslő agronómus minden alkalmas módszerrel (szalagos mérés, parcellaazonosító térképek, GPS berendezés) megméri a parcella területét, és faültetvény esetében megszámlálja a fákat. Az agronómus ezután megbecsüli a parcellától várható termelést, figyelembe véve a földművelési technikákat (különösen az ültetvénysűrűséget, faültetvények esetében a nyesési eljárást, a fóliás takarás alatti korai termesztés esetleges tényét és az öntözési rendszert), a termesztett növényfajok fajtáját, egynyári növények esetében az előző növénykultúrát, a növénygondozás (például trágyázás, kártevők elleni küzdelem) iránti igényt, a talaj termelékenységét és az adott termelési év esetleges sajátosságait (például aszály, rügyképződési nehézségek). Ezután következik a parcellától várható terméshez mért kárarány becslése. A kárarányt a parcella különböző helyeiről vett minták alapján állapítják meg, figyelembe véve a várt terméshez mért mennyiségcsökkenést, a kár miatti minőségromlást, valamint a kár keletkezése nyomán végzett növénygondozást (például kiegészítő növényvédelem, további gyomlálások, sérült gyümölcsök eltávolítása).
2. Csak a 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatásokra vonatkozó észrevételek
(41)
Az ELGA által 2008-ban odaítélt - 386 986 648 EUR összegű - támogatásokon belül 373 257 465,71 EUR összegű támogatást a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk megtérítése céljából folyósítottak a termelőknek. Az ELGA e támogatásokra a növényi termelés biztosítására vonatkozó rendelet 6. cikkét alkalmazta, amely a mezőgazdasági termelőknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk megtérítése céljából nyújtott - az ELGA biztosítási rendszerét létrehozó 1790/1988. sz. nemzeti törvény szerinti - kártalanításokra vonatkozik.
(42)
A szóban forgó támogatások esetében Görögország meteorológiai információkat bocsátott rendelkezésre a 2007-2008-as gazdasági évben megfigyelhető kedvezőtlen időjárási viszonyokról. E kedvezőtlen meteorológiai jelenségek fennállását a hatóságok hivatalosan megerősítették. Ide tartoznak különösen: a 2007 júniusában és júliusában az egész országban megfigyelhető kánikula, a 2007 októberében az ország több régiójában tapasztalt erős esőzések, az ugyanazon hónapban Krétán tapasztalt száraz és meleg bukószél, a 2008. augusztus elején, Görögország kontinentális részének egyes északnyugati és központi tartományaiban bekövetkezett viharok és jégesőzések, továbbá a Magnézia, Viótia és Kelet-Attika régióban, valamint Euboia és Kréta szigetén ugyanazon augusztus hónap végén tapasztalt viharok.
A szóban forgó kártalanításokat különösen a szokásos termeléshez képest az alábbi arányokat meghaladó károk fedezésére nyújtották (14):
Minimális kárarány a szokásos termeléshez képest
A kártalanítások teljes összege
(EUR)
A károsult mezőgazdasági parcellák száma
A kártalanítások teljes összegéhez mért részarány
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Összesen
373 257 465,71
666 406
100
Az ELGA ezenfelül 2 472 785,97 EUR összegben kiegészítő kártalanítást ítélt oda olyan termelőknek, akik a 2007-2008-as termelési év folyamán a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt többször szenvedtek kárt ugyanazon növényi termelés tekintetében. E kártalanítások teljes összegének 6,98 %-a a szokásos termelés 20-30 %-ának megfelelő mértékű kár fedezésére szolgált, 93,02 %-át pedig a szokásos termelés 30 %-át meghaladó kár után fizették ki.
(43)
Az ELGA egyébként a 2008. év folyamán többek között még a következő támogatásokat folyósította a mezőgazdasági termelőknek:
a)
7 338 119,74 EUR összegű támogatásokat az állatállományban esett kár után. Ebből 1 860 279,67 EUR az állatállományban a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett kár, 3 188 825,78 EUR az állatbetegségek és az állatok megbetegedései okozta kár, 2 289 014,29 EUR pedig az egyéb okból bekövetkezett kár (vadon élő állatok, medvék, farkasok és kóbor kutyák támadásai) fedezésére szolgált. E támogatásokat a görög hatóságok a kötelező biztosítási rendszer keretében kifizetett tényleges kártérítésnek tekintik, nem pedig az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak;
b)
114 374,86 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben a medve által okozott kár után. Ezeket a támogatásokat a barnamedve görögországi védelmét szolgáló LIFE uniós program keretében nyújtják. A támogatás intenzitása 100 %-os volt; valamint
c)
3 803 901,72 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára. E hibákra a támogatásoknak a termelők részére történő folyósítása után derült fény, és az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a kedvezményezettek javára.
3. Csak a 2009-ban odaítélt kártalanítási támogatásokra vonatkozó észrevételek
(44)
A 2009. január 30-i minisztériumközi határozat alapján a 2009. évben folyósított - 415 019 452 EUR összegű - kártalanításokat illetően az alábbi táblázat ismerteti az érintett termékeket, a károkat okozó időjárási viszonyokat és a károk leírását:
Mezőgazdasági termék
A kártalanítás teljes összege
(EUR)
Kedvezőtlen időjárási viszonyok
A keletkezett kár leírása
1.
Mandula
Cseresznye
Kajszibarack (Bebekou fajta)
Alma
Szilva
Körte
56 580 555
(az összes termékre)
Magas hőmérséklet és kánikula
Enyhe és száraz tél
Tartós aszály
Hirtelen hőmérséklet-változások
A 2007. nyári magas hőmérséklet és kánikula kedvezőtlenül hatott e haszonnövények termesztésére, és különösen a gyümölcsösök esetében a rügyképződésre. A 2007. évi tartós aszály és a hirtelen hőmérséklet-változások a termelés visszaeséséhez vezettek. Az enyhe és száraz tél miatt ráadásul egyes faültetvények mélynyugalmi időszaka túl rövid volt.
2.
Őszibarack
10 970 348
Az 1. ponttal azonos időjárási viszonyok
Az 1. ponttal azonos kár
3.
Spárga
6 751 747
Enyhe és száraz tél
Alacsony hőmérséklet
A 2007-2008-as enyhe és meleg tél a spárga katabolizmusának fokozódásával járt, és ezáltal a tárolt tápanyag elvesztését eredményezte. E körülmények következtében hirtelen visszaesett a várható spárgatermés. A már lecsökkent termelésre további hatással volt, hogy a 2008. februári alacsony hőmérséklet késleltette a növekedést. Ez még tovább csökkentette a 2008. évi görögországi spárgatermést.
4.
Keleti dohány
13 817 834
Magas hőmérséklet és kánikula
Aszály
A 2007. nyári, aszállyal párosuló magas hőmérséklet és kánikula megnehezítette a tripsz okozta kártevő- és vírusfertőzések kezelését, és az egész országban a dohánytermelés csökkenéséhez vezetett.
5.
Nyári burgonya
7 220 996
Magas hőmérséklet
A 2006 és 2008 nyarán tapasztalt magas hőmérséklet Görögország több tartományában megnehezítette a nyáriburgonya-ültetvények rovarfertőzéseinek és növénybetegségeinek kezelését.
6.
Gyapot
109 564 462
Tartós aszály
Meleg nyár
Hideg ősz
Esőzések
A tartós aszály miatt lecsökkentek a víztartalékok. A meleg nyarat követő hideg ősz a 2008. szeptember végi túlzott esőzésekkel párosulva országszerte a gyapottermelés csökkenését és minőségromlását eredményezte.
7.
Olajbogyó
72 026 112
Aszály
Fagy
Esőzések
A tartós aszály, az enyhe telet követő 2008. februári fagy, a magas hőmérséklet és az olajbogyó virágzási időszaka folyamán tapasztalt túlzott esőzések az olajbogyó-termelés csökkenését eredményezték országszerte.
8.
Gabonafélék (kukorica, közönséges búza, árpa, zab, rozs, rizs)
138 087 394
Esőzések
Hőmérséklet-ingadozások
A 2008 tavaszán és őszén tapasztalt esőzések és hőmérséklet-ingadozások a gabonatermelés minőségromlását eredményezték, és kedveztek a fertőző növénybetegségek terjedésének. A minőségromlás a szükséges tápanyagokban (fehérje, glutén) a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt jelentkező hiánynak is betudható.
Összesen
415 019 448
(45)
A görög hatóságok szerint a 415 019 452 EUR összegű kártalanítás egy része, amelyet 27 614 905 EUR összegben, 871 termelőnek fizettek ki, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és az iránymutatások alapján a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül.
(46)
A 387 404 547 EUR fennmaradó támogatási összeget 784 408 termelőnek fizették ki. A görög hatóságok úgy vélik, hogy e támogatások az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a mentességi rendelet alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek.
A görög hatóságok szerint a szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételnek. Így különösen:
a)
a támogatások bruttó intenzitása nem haladta meg a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át;
b)
a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki;
c)
a kárösszeg nem foglalt magában olyan kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében merültek fel, és a termelők nem kaptak kártérítést más biztosítási program keretében;
d)
a szóban forgó kártalanításokat közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek folyósították;
e)
a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor;
f)
a szokásos termelést ugyanazzal a (42) bekezdésben ismertetett módszerrel számították ki, mint a 2008-ban odaítélt támogatások esetében.
(47)
A görög hatóságok egyébként úgy vélik, hogy még ha e támogatások nem minősülnének is tényleges kártalanításnak (lásd a (36) preambulumbekezést), illetőleg a mentességi rendelettel összeegyeztethetőnek (lásd a (46) preambulumbekezdést), azokat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és az ideiglenes keretrendszerről szóló közleményben foglaltaknak megfelelőnek kell tekinteni.
A szóban forgó támogatások odaítélése megkönnyítette az érintett mezőgazdasági termelők finanszírozáshoz jutását. A kártalanítások tehát pénzügyi likviditást biztosítottak a görögországi elsődleges termelésnek, vagyis az egyetlen olyan ágazatnak, amelyre a görög állam a gazdasági válság első hónapjaiban támaszkodhatott a görög gazdaság más ágazatait fenyegető veszélyek elhárítása érdekében. E támogatásokat azonban nem ítélték oda pontos kritériumok alkalmazása nélkül. Éppen ellenkezőleg: csakis a mezőgazdasági termékek előállításával kapcsolatos, valós gazdasági nehézségek fennállásakor ítélték oda, egészen pontosan olyankor, ha kedvezőtlen időjárási viszonyok kapcsán jelentkeztek nehézségek a mezőgazdasági termelésben (lásd a (44) bekezdést). A támogatások nagy része esetében nem volt meghatározva küszöbérték az egyes termelők nehézségeinek intenzitására és mértékére nézve, mivel a cél a görög mezőgazdaság támogatása volt általában véve.
(48)
Ezenkívül a közlemény 7. a) pontjának megfelelően a Bizottság a be nem jelentett állami támogatásokra (15) a közleményt alkalmazza, amennyiben a támogatást 2008. december 17. után ítélték oda. A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy az említett közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek.
(49)
A görög hatóságok álláspontja szerint a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelettel, kivételes jelleggel bevezetett szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételnek. Így különösen:
a)
a támogatásokat rendszer formájában nyújtották, mivel azok a fent említett minisztériumközi rendeleten alapultak;
b)
a támogatásokat olyan vállalkozásoknak nyújtották, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben, összhangban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással. A görög hatóságok megerősítették, hogy e támogatásokat kizárólag természetes személyeknek ítélték oda, és a kedvezményezettek nagy része a görög szabályozás értelmében mentesült a jövedelembevallási kötelezettség alól, mivel éves jövedelme nem érte el a 12 000 EUR-t. Valamennyi kártérítésben részesülő termelő banki ügyfél volt, hiszen magát a támogatást is a kedvezményezett bankszámlájára utalták át. A görög hatóságok megerősítik, hogy az érintett termelők fizetőképesek voltak, és elegendő banki finanszírozáshoz tudtak jutni. A szóban forgó támogatások folyósításakor tehát a kedvezményezett termelők nem voltak nehéz helyzetben;
c)
a támogatási rendszert nem alkalmazták a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásokra;
d)
a szóban forgó támogatások nem voltak sem exporttámogatások, sem a belföldi termékeket az importtermékekkel szemben előnyben részesítő támogatások;
e)
a támogatásokat a 2009. év folyamán, vagyis 2010. december 31. előtt ítélték oda, összhangban az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. f) pontjával; valamint
f)
a támogatásnak egy mezőgazdasági termelőre jutó összege 7 501 és 15 000 EUR között alakult.
(50)
Az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjával összhangban az egy vállalkozás által a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban kapott támogatás teljes összege ezen támogatás mezőgazdasági termelőnkénti összegével együtt sem haladja meg a 15 000 EUR-s küszöböt. A görög hatóságok álláspontja szerint pusztán alaki kérdés, hogy az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot - papíron vagy elektronikus formában - azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. Ezen alakiság hiányából tehát nem következik szükségképpen az, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételeket nem tartották be, annál is kevésbé, mert az ELGA adatfeldolgozási rendszere alapján megállapítható, hogy Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban nem ítélt oda támogatást sem az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő termelők de minimis támogatása címén, sem az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján.
(51)
A görög hatóságok úgy vélik, hogy ebből a 387 404 547 EUR összegű támogatásból mindenesetre 75 382 500 EUR összegű támogatásra kiterjed a de minimis rendelet hatálya.
(52)
A görög hatóságok megítélése szerint az említett 75 382 500 összegű támogatások a de minimis támogatásokra vonatkozó 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleltek. Így különösen:
a)
az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a szóban forgó támogatások esetében az egyazon mezőgazdasági termelőnek folyósított támogatás összege nem haladta meg a 7 500 EUR-t a 2008. pénzügyi évtől a 2010. pénzügyi évig terjedő időszakban;
b)
a Görögország által bármely, három pénzügyi évig tartó időszakban a mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozásoknak nyújtott de minimis támogatások halmozott összege nem haladta meg a 75 382 500 EUR-t, összhangban az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével és mellékletével.
4. A harmadik felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
(53)
Görögország álláspontja szerint az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseknek hatásuk volt tagjaik belső piaci helyzetére.
(54)
Azon észrevételt illetően, mely szerint nem került benyújtásra a kedvezőtlen időjárási viszonyok természetének részletes ismertetése, a görög hatóságok hangsúlyozzák, hogy a kártérítésre vonatkozó minisztériumközi határozat értelmében nem volt szükség ilyen ismertetésre, ezzel szemben azt valóban bizonyítani kellett, hogy egyfelől kedvezőtlen időjárási viszonyok uralkodtak, másfelől az okozott kár mértéke elérte a küszöbértéket, vagyis a szokásos termelés 30 %-át. Egyébként a görög hatóságok - a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként - megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást nyújtottak be a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről.
(55)
Azon észrevételt illetően, hogy Görögország nem közölte sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát, a görög hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként részletes információkat szolgáltattak e két kérdést illetően.
(56)
A görög hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése nem volt hatással a végső fogyasztókra, mivel az érintett mezőgazdasági termékek árának csökkenése nem járt együtt a kiskereskedelmi ár csökkenésével. Ennek alátámasztására a görög hatóságok olyan, a görög sajtóban megjelent cikkeket nyújtottak be, amelyek arról számoltak be, hogy több mezőgazdasági termék kiskereskedelmi árszintje - beleértve az ebben az ügyben érintett termékekét is - magas maradt, annak ellenére, hogy ugyanezen mezőgazdasági termékek nagykereskedelmi ára csökkent.
VI. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
1. Támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében
(57)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedések esetében e feltételek teljesülnek.
(58)
Állami források igénybevétele az intézkedésekhez
A Bíróságnak a C-355/00. sz. Freskot AE kontra Elliniko Dimosio ügyben (a továbbiakban: Freskot ügy) 2003. március 22-én hozott ítéletében (16) megnyilvánuló ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok - a Bíróság ítélkezési gyakorlata (17) értelmében - az államháztartást terhelik.
A Freskot ügyhöz hasonlóan ebben az esetben is az következik az 1790/1998. sz. törvény 5. cikkéből (lásd még a (11) preambulumbekezdést) és a görög szabályozás többi hatályos rendelkezéséből, hogy a biztosítási különjárulékot, amelyből az ELGA bevétele származik, az adóhivatal által szedi be, majd a befolyt összegek állami bevételként az állami költségvetésbe kerülnek és azokat a mezőgazdasági minisztérium (azóta már vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium) költségvetéséből folyósítják az ELGA részére. Így abból, hogy a járulékot állami bevételként számolják el, egyenesen következik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból fedezik.
Ezenkívül - az 1790/1998. sz. törvény 2. cikkével (18) összhangban - a mezőgazdasági miniszter döntése alapján az ELGA az államháztartásból történő forrásátcsoportosítás vagy az ELGA által a görög állam kezességvállalásával és kölcsön-visszafizetési kötelezettségével felvett kölcsönök révén is nyújthat támogatásokat vagy kártérítéseket a kedvezményezetteknek.
Márpedig a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint állami forrásnak minősülnek - az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében - az állam által közvetlenül nyújtott előnyök, valamint az állam által kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet közvetítésével nyújtott előnyök (19). Következésképpen jelen esetben azok a kölcsönök, amelyeket az ELGA a 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések fedezésére vett fel a görög állam kezességvállalásával (lásd a (15) és (17) preambulumbekezdést), az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek, mivel az ELGA, vagyis egy teljes egészében állami tulajdonban lévő, a mezőgazdasági minisztérium ellenőrzése alatt álló jogi személy forrásainak részei (lásd még a (8) preambulumbekezdést).
(59)
Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek
A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítik az Unió többi - e támogatásban nem részesülő - termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik (20), az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti (21). A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.
(60)
Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket
A Bíróság joggyakorlata (22) szerint támogatásnak minősülnek különösen azok a juttatások, amelyek különböző formákban enyhítik a vállalkozás költségvetését rendszerint terhelő kiadásokat, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, azokkal azonos természetűek és hatásúak.
A Freskot ügyben a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy az olyan szervezet, mint az ELGA, a természeti kockázatok biztosítási rendszere keretében végzett tevékenysége tekintetében nem minősül az EUMSZ 102. cikke szerinti vállalkozásnak (lásd az ítélet 79. és 88. pontját).
Valójában az érintett kötelező biztosítási rendszer elsődlegesen szociálpolitikai célt szolgál, nevezetesen azt, hogy megfelelő biztosítási fedezetet nyújtson minden mezőgazdasági üzemnek, beleértve azokat is, amelyek esetében nagyobb valószínűséggel következik be természeti kár (lásd az ítélet 66. és 67. pontját). A biztosítási járulék mértéke valamennyi mezőgazdasági termék esetében egységes, a termelő által ténylegesen vállalt kockázattól független (a szolidaritás elve alapján). Az ELGA az állam ellenőrzése alatt áll, hiszen a járulék összegét - ez a bevételeket érinti - és a kártérítés mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg.
Ahogy a Bíróság a C-218/00 sz. Cisal/INAL ügyben 2002. január 22-én hozott ítéletében (23) megállapította, jelen esetben az ELGA biztosítási rendszerének mindkét alapvető eleme, nevezetesen a kártérítések és a járulékok összege, az állam ellenőrzése alatt áll, és a rendszerben való részvétel kötelező jellege nélkülözhetetlen a rendszer pénzügyi egyensúlyához és a szolidaritás elvének érvényesüléséhez, ezen elv szerint ugyanis a biztosítottnak nem a járulékfizetéssel arányosan fizetnek kártérítést.
A Cisal/INAL ügy körülményeitől eltérően azonban az ELGA szervezet által nyújtott biztosítás kedvezményezettjei gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások. Vagyis annak puszta ténye, hogy maga az ELGA nem folytat gazdasági tevékenységet, még nem elegendő annak megállapításához, hogy az e szervezet által folyósított biztosítási szolgáltatás kedvezményezettjei nem minősülnek vállalkozásnak az EUMSZ szerint és nem lehetséges kedvezményezettjei állami támogatásoknak (lásd a Freskot ítélet 80. pontját).
A gazdasági előnyt illetően a Bíróság a Freskot ítélet 84. pontjában mindössze annyit állapít meg, hogy „e körülmények között arra a kérdésre indokolt választ keresni, hogy egyfelől kötelező biztosítási fedezet hiányában a görög mezőgazdasági vállalkozásoknak szüksége és tényleges lehetősége lett volna-e arra, hogy magánbiztosítóknál biztosítást kössenek vagy más eszközökkel megfelelő védelmet szerezzenek a természeti kockázatoknak a mezőgazdasági üzemeket érintő következményeivel szemben, és ha igen, mennyiben, másfelől a járulék mennyiben felel meg az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében nyújtott szolgáltatás valós gazdasági költségének, ha egyáltalán ez a költség kiszámítható.” A következő pontban azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.” A Freskot ügyben született ítélet 87. pontjában azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.”
(61)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti azt, hogy sem az intézkedés szociális jellege (24), sem annak ténye, hogy finanszírozása részben vagy egészében hatóságilag kiszabott és az érintett vállalkozásoktól beszedett hozzájárulásokból történik (25), nem elegendő annak kizárásához, hogy az intézkedés támogatásnak minősüljön az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, ez utóbbi rendelkezés ugyanis az állami beavatkozásokat nem indokaik vagy céljaik alapján különbözteti meg, hanem hatásaik alapján határozza meg (26).
Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések egyes növényi és állati eredetű görög termékeket, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig egyes haszonnövényeket érintettek. Következésképpen az ELGA által a helyi mezőgazdasági termelőknek folyósított kártérítések e termelők számára szelektív pénzügyi előnyt jelenthetnek az Unió más - ugyanilyen támogatásban nem részesülő - termelőivel szemben.
Ezenkívül kétséges, hogy a természeti katasztrófák okozta kár szempontjából fokozott kockázatnak kitett mezőgazdasági üzemeknek lehetősége lenne-e arra, hogy egy magánbiztosítónál ugyanilyen feltételekkel biztosítási fedezetet szerezzenek. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy mindezt figyelembe véve az ELGA által a szóban forgó rendszeren keresztül folyósított kártérítések szelektív pénzügyi előnyt jelentenek a kedvezményezettek számára.
(62)
A Bíróság által a Freskot ügyben hozott ítéletre való figyelemmel (lásd 86. pont) azonban felmerülhet az a kérdés, hogy a szóban forgó intézkedés nem indokolható-e a rendszer jellegével vagy általános szerkezetével, amit azonban az érintett tagállamnak kell igazolnia (27). Helyénvaló megvizsgálni, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt indokolt-e olyan állami rendszert bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártérítés minimális szintjét. Az általános adórendszer alkalmazása alóli kivételt előíró intézkedést azonban akkor lehet az adórendszer (illetve az adójellegű rendszer) jellegére és általános szerkezetére hivatkozással indokolni, ha az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy az intézkedés e rendszer alapelveinek vagy vezérlő elveinek közvetlen következménye. Különbséget kell tenni egyrészt az adott adórendszernek - azon kívülálló - céljai, másrészt a magában az adórendszerben rejlő azon mechanizmusok között, amelyek szükségesek a fenti célok eléréséhez (28).
Amennyiben megállapítható, hogy az ELGA finanszírozása nem kizárólag adójellegű hozzájárulások révén valósult meg, hanem közvetlen állami hozzájárulások révén is, a termelők közötti szolidaritáson alapuló fenti indoklás nem alkalmazható, vagyis a rendszert egészében szelektívnek kell tekinteni.
Ebben az esetben a termelőknek 2008-ban folyósított 386 986 648 EUR összegű kártérítések finanszírozása nagyobb részben nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis mindössze 88 353 000 EUR volt. Vagyis ebben az esetben a biztosított termelőknek folyósított összegek nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag járulékbefizetésekből finanszírozták (29).
(63)
A Bizottság megállapítja, hogy a termelőknek 2009-ben folyósított 415 019 452 EUR összegű kártérítések finanszírozása nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis 2009-ben 57 015 388 EUR volt. E kártérítésekről a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelet rendelkezett a mezőgazdasági termelésben keletkezett károk miatti kivételes biztosítási fedezetként, és nem voltak részei azon kártérítéseknek, amelyeket az ELGA-nak a károknak a kötelező biztosítási rendszer keretében történő megtérítése címén kellett folyósítania 2009-ben a termelőknek. Vagyis a görög hatóságok azon érvelése, mely szerint ezek a kártérítések is tényleges kártalanításnak tekintendők, a Bizottság szerint nem állja meg a helyét.
(64)
Ahhoz, hogy ilyen magas kártérítéseket folyósíthasson a mezőgazdasági termelőknek, az ELGA kénytelen volt tíz év alatt visszafizetendő kölcsönöket felvenni (lásd a (16) és a (17) preambulumbekezdést). A görög hatóságok által e két kölcsön kapcsán, az éves kamat- és tőketörlesztésre vonatkozóan szolgáltatott információk alapján azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából ezen éves törlesztéseket tíz éven át teljesíteni, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni.
(65)
A görög hatóságok az általuk benyújtott kiegészítő információk között megemlítették, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében elfogadásra került a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény.
A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó törvény valóban hozzájárulhat az ELGA működésének konszolidálásához a jövőre nézve. Az ELGA leendő bevételeinek növelése azonban nem enged arra következtetni, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához.
Az ELGA ugyanis az általa 2009-ben felvett kölcsönnel is túlzott mértékben megterhelte azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel már előre megterhelte a következő évek járulékbevételeit. Ahogy az érdekelt felek is jelzik (lásd a (34) és a (35) preambulumbekezdést), ezen a problémán csak tovább ronthat az a további két kölcsön, amelyet az ELGA szintén 2009-ben vett fel. Ezért nem zárható ki, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor.
(66)
Mindenesetre annak ténye, hogy a támogatási rendszer különböző elbánásban részesít egymáshoz hasonló valós és jogi helyzetben lévő vállalkozásokat, nem látszik indokolhatónak a szóban forgó rendszer szolidaritási céljaival, ha mindezt a természeti események okozta károk megtérítésére vonatkozó görög szabályozás összefüggésébe helyezzük. Egyrészt ugyanis ilyen vagy ehhez hasonló kockázatokat a vállalkozások maguk fedeznek olyan ágazatokban, amelyekre a jelen rendszer nem terjed ki, másrészt pedig nyilvánvaló, hogy még a rendszer hatálya alá tartozó mezőgazdasági ágazaton belül is egyes termelők (termékeik jellege és földrajzi elhelyezkedésük folytán) mindig fokozottabban ki lesznek téve bizonyos kockázatoknak, vagyis a támogatásokat mindig túlnyomórészt a termelők bizonyos kategóriáinak fogják folyósítani más termelői kategóriák rovására.
(67)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelők részére a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.
(68)
Következésképpen meg kell vizsgálni, hogy van-e lehetőség az állami támogatások tilalmának az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti elvétől való eltérés engedélyezésére.
2. Az intézkedések jogellenes támogatásnak minősítése
(69)
Tekintettel arra, hogy a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatások a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében.
3. A támogatások összeegyeztethetőségének értékelése az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján
(70)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(71)
Ahhoz, hogy ezt az eltérést alkalmazni lehessen, a szóban forgó támogatásoknak meg kell felelniük az odaítélésükkor - vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben - hatályos jogi rendelkezéseknek. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007-2013-as közösségi iránymutatások - különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk, azon belül pedig a mezőgazdasági termelők részére a kedvezőtlen időjárási körülmények által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatásra vonatkozó V.B.3. pontjuk -, valamint a mentességi rendelet 11. cikke alkalmazandó.
Meg kell jegyezni, hogy a termelőknek 2009-ben odaítélt támogatások tárgyát képező egyes termékek (keleti dohány, nyári burgonya) tekintetében az iránymutatások V.B.4. pontját kellene alkalmazni, amely az állat- és növénybetegségek elleni küzdelemre irányuló támogatásra vonatkozik. Ám mivel a görög hatóságok igazolták, hogy e haszonnövények betegségeit a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozták (lásd még a (44) preambulumbekezdést), a Bizottság - az iránymutatások V.B.4. pontjához kapcsolódó 31. lábjegyzetnek megfelelően - az V.B.3. pont rendelkezései alapján értékelte a támogatási intézkedést.
(72)
Az iránymutatásoknak az említett rendelkezéseiben foglalt, jelen esetben figyelembe veendő előírásai a következők:
a)
az iránymutatások (125) bekezdése értelmében az olyan időjárási jelenségek, mint a fagy, a jégeső, a jég, az eső vagy a szárazság - vagyis mint amelyek jelen esetben Görögországban 2008-ban és 2009-ben egyes mezőgazdasági termékekben kárt tettek -, azonos elbírálás alá eshetnek a természeti csapásokkal, ha a kár szintje elér egy, a szokásos termeléshez viszonyított bizonyos küszöbértéket. Az ilyen, természeti csapáshoz hasonlítható események után nyújtott kártalanítás hozzájárul a mezőgazdasági ágazat fejlődéséhez, és azt az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezni kell.
Ahhoz tehát, hogy a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő kár támogatásra elszámolható legyen, el kell érnie a termelő által évente megtermelt átlagmennyiség 30 %-át, ahol az átlagmennyiség az előző három év átlaga vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlag. Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának alternatív módszereit is elfogadja - beleértve a regionális referenciaértékeket is -, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak;
b)
a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentéseknek megfelelő, alátámasztásul szolgáló meteorológiai információt is tartalmazniuk kell. A természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenséget továbbá a hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük ilyen minőségében;
c)
a támogatás bruttó intenzitása nem haladhatja meg az elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át (illetőleg a kedvezőtlen adottságú területek, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (30) 36. cikke a) pontjának i., ii. és iii. alpontja szerinti, a tagállamok által ugyanazon rendelet 50. és 94. cikkével összhangban kijelölt területek esetében annak 90 %-át), ahol az elmaradt bevételt a következőképpen kell kiszámítani:
i.
az időjárási jelenség bekövetkezésének évében megtermelt mennyiség és az ugyanazon évben elért átlagos értékesítési ár szorzatát
ki kell vonni
ii.
az éves termelésnek az előző három évre számított átlaga (vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és a legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlaga) és az elért átlagos értékesítési ár szorzatából.
A támogatásra elszámolható összeghez hozzáadódhatnak azok az egyéb költségek, amelyeket a mezőgazdasági termelőnek kifejezetten azért kellett viselnie, mert a kedvezőtlen időjárási jelenség miatt elmaradt a termék betakarítása;
d)
a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből le kell vonni mindazon bevételeket, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azokat a kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel;
e)
a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén kell kiszámítani, de a Bizottság elfogadhat átlagos adatokat azzal a feltétellel, hogy azok reprezentatívak, és nem eredményeznek jelentős túlkompenzálást egyetlen kedvezményezett javára sem;
f)
a kedvezményezettnek minden esetben viselnie kell a költségek egy részét (az iránymutatások (125) bekezdésének d) pontja),
g)
a támogatási rendszert három éven belül be kell vezetni, a támogatásokat pedig négy éven belül ki kell fizetni attól számítva, hogy a kiadások felmerültek, vagy hogy a káreset bekövetkezett.
(73)
Ami azokat a 373 257 465,71 EUR összegű kártalanítási támogatásokat illeti, amelyeket az ELGA azért folyósított a termelőknek, hogy megtérítse a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett kárt, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nagyrészt - 347 193 466,52 EUR összeg erejéig (lásd a (42) preambulumbekezdést) - összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel. Ami az egyazon növényi termelés többszöri károsodása után folyósított, 2 472 785,97 EUR összegű támogatásokat illeti, azok nagyrészt - 2 300 185,51 EUR összeg erejéig - szintén összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel.
(74)
Különösen teljesül - ahogy a (42) preambulumbekezdés táblázata is mutatja - a (72) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltétel, vagyis 347 193 466,52 EUR összeg erejéig a támogatásokat a szokásos termelés 30 %-át elérő kár ellentételezésére folyósították. A többszöri káresetek után fizetett támogatást illetően a támogatások teljes összegének 93,02 %-a, vagyis 2 300 185,51 EUR esetében a szokásos termelés 30 %-át meghaladó kár keletkezett, következésképpen ugyancsak teljesül a (72) preambulumbekezdés a) pontja szerinti feltétel.
(75)
A görög hatóságok által benyújtott információk alapján (lásd a (39) preambulumbekezdést), a kártalanítási támogatásoknak az elmaradt termékértékesítési bevételhez mért bruttó intenzitása nem lépte túl a mentességi rendelet 11. cikkében előírt felső határt (lásd a (72) preambulumbekezdés c) pontját). Az intenzitás kiszámítása azonban nem az elmúlt három év átlagtermelése (vagy egy hároméves termelési átlag) alapján történt - ahogy azt a mentességi rendelet 2. cikke előírja -, a szóban forgó kártalanítási támogatások esetében ugyanis a szokásos termelés kiszámítására más módszert alkalmaztak (a kiszámítás módszerét lásd a (40) preambulumbekezdésben).
(76)
Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának a mentességi rendelet 2. cikke 8. pontjától eltérő módszereit is elfogadja, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak. A Bizottság a kiszámítási módszer leírásának elemzése nyomán úgy véli, hogy a módszer megfelel az iránymutatások fenti rendelkezésének, és hogy - tekintettel e támogatások intenzitására - nem áll fenn a keletkezett károk túlkompenzációjának kockázata.
(77)
A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy a 2007-2008-as gazdasági év folyamán bekövetkezett eseményekről a görög hatóságok által szolgáltatott meteorológiai adatok olyan időjárási események előfordulását igazolják, amelyek indokolhatják a szóban forgó kártérítések odaítélését.
(78)
A szóban forgó támogatásokat továbbá - a róluk benyújtott információkkal összhangban (lásd a (39) preambulumbekezdést) - csökkentették a biztosítási társaságok által esetlegesen folyósított összegek és a nem a károkat okozó esemény következtében felmerült költségek függvényében. Ezenkívül a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki. Végül pedig a támogatások folyósításának a káresettől számított - a (72) preambulumbekezdésben említett - határideje betartásra került.
(79)
Mindezek alapján tehát a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a 349 493 652,03 EUR összegű támogatás, amelyet az ELGA a növényi termelésben keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda a termelőknek a 2008. évben, és azon belül az egyazon növényi termelés többszöri károsodásának ellentételezésére, 2 300 185,51 EUR összegben folyósított támogatás megfelelt az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, következésképpen a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak tekinthető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.
(80)
A (42) preambulumbekezdés táblázata azt mutatja, hogy az ELGA a 2008. évben 26 063 999,19 EUR összegben olyan támogatásokat ítélt oda a termelőknek a növényi termékeikben keletkezett kár ellentételezésére, amelyek nincsenek összhangban a mentességi rendelet 2. cikkének a szokásos termeléshez mért kárarányra vonatkozó 8. pontjával. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételével, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
(81)
Azok a támogatások, amelyeket az ELGA a mezőgazdasági termelőknek 7 338 119,74 EUR összegben, az állatállományban keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda, a görög hatóságok megítélése szerint - miként az a (43) preambulumbekezdésben szerepel - nem minősülnek állami támogatásnak, mivel külön kötelező biztosítási különrendszer keretében folyósították őket. Noha a görög hatóságok valamennyi, az ELGA által 2008-ban és 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatást illetően ezt a következtetést vonták le, csak a szóban forgó támogatások esetében nem nyújtottak be olyan kiegészítő információkat, amelyek alapján a támogatásokat az iránymutatásokkal összhangban lévőknek lehetne minősíteni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
A Bizottság mindenesetre hangsúlyozni kívánja, hogy az érintett tagállamnak a feladata, hogy a Bizottsággal szembeni együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében minden olyan tájékoztatást megadjon, amely az említett intézménynek lehetővé teszi a kért mentesítés feltételeinek teljesüléséről való meggyőződést (31). Jelen esetben a görög hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak az iránymutatások alkalmazására, és nem adtak át olyan dokumentumot sem, amelynek alapján a Bizottság az adatokat az iránymutatásokra való figyelemmel megvizsgálhatná, az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat (21) bekezdésében foglalt útbaigazítás ellenére.
(82)
A növényi termelésben a medve által okozott, 114 374,86 EUR összegű kárra nem terjed ki az iránymutatásoknak a kockázat- és válságkezelésre vonatkozó V. pontjában foglalt rendelkezések hatálya. Az iránymutatások (23) bekezdésével összhangban a Bizottság az olyan támogatási intézkedéseket, amelyek nem tartoznak az iránymutatások hatálya alá, eseti alapon értékeli, és csak akkor hagyja jóvá, ha az ágazat fejlődéséhez történő pozitív hozzájárulás egyértelműen túlsúlyban van a versenytorzulások kockázatával szemben.
Az iránymutatások (113) bekezdése értelmében a kockázatkezelésre irányuló állami támogatások engedélyezésekor - a versenytorzulás kockázatának mérséklése és a kockázat minimálisra csökkentésére való ösztönzés érdekében - elő kell írni, hogy a termelőknek egy minimális részt fedezniük kell a veszteségekből. Jelen esetben azonban az odaítélt támogatások intenzitása 100 % volt, és a Bizottság álláspontja szerint versenytorzulás kockázatát rejti magában az a tény, hogy a termelők egyáltalán nem vállaltak részt a veszteségek fedezéséből. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a termelőktől 20 % körüli minimális hozzájárulást kellett volna megkövetelni. Ezek a támogatások tehát 80 %-os intenzitás, vagyis 91 500 EUR összeg erejéig egyeztethetők össze a belső piaccal. Maradék összegük azonban, amely intenzitásuk 20 %-ának felel meg, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.
(83)
A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült adminisztrációs hibák miatti korrekciós intézkedések céljára folyósított támogatásokat illetően Görögország csak annyit közölt, hogy a támogatások teljes összege 3 803 901,72 EUR. A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károk, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk után nyújtott támogatásokkal kapcsolatos korrekciós intézkedésekre vonatkozó összegek (lásd a (41), (42) és (43) preambulumbekezdést) azonban nem szerepeltek a görög hatóságok által a Bizottságnak megküldött kiegészítő információk között. Mivel a korrekciós intézkedések olyan adminisztrációs hibákra vonatkoztak, amelyek az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a szóban forgó támogatások kedvezményezettjei javára, a Bizottság arra következtet, hogy e korrekciós támogatások az érintett kártalanítási támogatások részét képezhetik. Ám mivel a Bizottság egyedül a növényi termelésben keletkezett kár után nyújtott, 349 666 252,49 EUR összegű kártalanítási támogatást (lásd a (75) preambulumbekezdést) minősítette összeegyeztethetőnek, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy csak az ez utóbbi támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések minősülhetnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek megfelelő, és ily módon az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá vonható támogatásnak.
(84)
Az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek 2009-ben folyósított, 415 019 452 EUR összegű kártalanítási támogatásokon belül 27 614 905 EUR összegű támogatás felel meg az iránymutatásokban és a mentességi rendeletben foglalt, a (73) preambulumbekezdésben részletezett rendelkezéseknek.
(85)
Azon részletes adatok alapján, amelyeket a görög hatóságok szolgáltattak az ELGA által 2009-ben folyósított támogatások mindegyike vonatkozásában (lásd a (37) preambulumbekezdést), a Bizottság megállapította, hogy a kártalanítási támogatások 27 614 905 EUR összeg erejéig tesznek eleget a (73) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltételnek, nevezetesen annak, hogy a kárnak el kell érnie a szokásos termelés 30 %-át.
(86)
A (76)-(79) preambulumbekezdésnek az ELGA 2008. évi támogatásaira vonatkozó okfejtése alapján ugyanazok a következtetések a 2009-ben odaítélt, 27 614 905 EUR összegű támogatásokra nézve is levonhatók, nevezetesen az, hogy ez utóbbiak is megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseiben foglalt feltételeknek.
(87)
Így az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelel különösen a szóban forgó támogatások intenzitása, a kiszámításra alkalmazott módszer, a 2008-2009-es gazdasági évben bekövetkezett eseményekhez kapcsolódó meteorológiai adatok (lásd a (44) preambulumbekezdés táblázatát), az elszenvedett kár túlkompenzálásának kizárása, valamint a támogatások kifizetésének a kár keletkezésétől számított határideje.
(88)
Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek a 2009. évben folyósított, 27 614 905 EUR összegű támogatások az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összeegyeztethetőnek tekinthetők. E támogatásokra tehát alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
(89)
A támogatások fennmaradó, 387 404 547 EUR összegű részét illetően a Bizottság - a görög hatóságok álláspontjával ellentétesen (lásd a (46) preambulumbekezdést) - megállapítja, hogy az nem tekinthető a mentességi rendelet 11. cikkében foglalt feltételekkel összeegyeztethetőnek.
(90)
A 2009-ben odaítélt támogatások mindegyike vonatkozásában Görögország által benyújtott részletes adatokból az következik, hogy a szóban forgó kedvezőtlen időjárási jelenségek nem felelnek meg a természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek meghatározásának, ahogy az a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontjában szerepel, mivel a szóban forgó kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Ezenkívül a szokásos termelést ebben az esetben nem a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontja szerint határozták meg (32), következésképpen a szóban forgó támogatások intenzitását sem a mentességi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti számításnak megfelelően rögzítették.
(91)
A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a szóban forgó támogatások minden feltételnek megfelelnek ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleménnyel összhangban lévőnek minősüljenek.
(92)
A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó, be nem jelentett támogatásokra, amelyek mindegyikét 2009-ben ítélték oda, nem alkalmazható közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja, mivel a Bizottság ezen rendelkezés alapján fogadta el az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2008. december 17-től hatályos közleményt. A közlemény 4.2.2. h) pontja kifejezetten kizárja a közlemény hatályából az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó vállalkozásokat. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állami támogatások különös területén a Bizottságot kötik az általa elfogadott keretszabályok és közlemények, amennyiben azok nem térnek el a Szerződés rendelkezéseitől (33). Márpedig amikor a Bizottság - az ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. h) pontjában - úgy rendelkezett, hogy a támogatási rendszer (amelynek, mint ismeretes, az volt a célja, hogy a gazdasági és pénzügyi válsággal összefüggésben megkönnyítse a finanszírozáshoz jutást) nem alkalmazandó az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozásokra, ezt abból a megfontolásból tette, hogy az ebben az ágazatban vélhetően előforduló jelentős versenytorzulásra való tekintettel e támogatások nem szükségesek vagy arányosak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szempontjából, amíg nem lépnek hatályba külön erre az ágazatra vonatkozó szabályok és küszöbértékek (34). A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. december 17-től2009. október 27-ig tartó időszakban odaítélt támogatásokra a közlemény az akkor hatályos változatában alkalmazandó.
A szóban forgó támogatások odaítélésekor alkalmazandó iránymutatások az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007-2013-as közösségi iránymutatások. Márpedig, ahogy az a (90) preambulumbekezdésből kitűnik, ebben az esetben a kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Következésképpen nem tekinthető úgy, hogy a szóban forgó kártalanítási támogatások eleget tesznek az iránymutatások vonatkozó rendelkezéseinek.
(93)
A (48) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a görög hatóságok úgy vélik, hogy a közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek.
Márpedig a Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazatnak nyújtott támogatások közül csak azok tekinthetők az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek, amelyeket 2009. október 28. után ítéltek oda, vagyis azután, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleményt olyan értelemben módosították, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozások esetében korlátozott összegű támogatás összeegyeztethető a belső piaccal.
(94)
A szóban forgó esetben, figyelemmel az ELGA által a 2009. év folyamán odaítélt támogatások mindegyikéről a görög hatóságok által szolgáltatott részletes adatokra, a támogatásoknak szinte egészét a fent említett 2009. október 28-i időpont előtt ítélték oda a mezőgazdasági termelőknek. A támogatások nagy részét ugyanis 2009. március és 2009. július között, egyes támogatásokat pedig 2009 szeptemberében ítélték oda.
(95)
A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó támogatások nem felelnek meg a közleményben foglaltaknak, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés.
(96)
A Bizottság azonban elismeri, hogy a közleménynek a mezőgazdasági ágazatot érintő módosításai alkalmazhatók azokra a támogatásokra, amelyeket az ELGA a fent említett 2009. október 28-i időpontnál később ítélt oda mezőgazdasági termelőknek (a támogatásoknak igen kis részét 2009. december és 2010. november között ítélték oda).
(97)
A szóban forgó támogatások megfelelnek az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában rögzített feltételeknek. Mindazonáltal az említett közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételnek nem felelnek meg, mivel az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. A Bizottság azonban elfogadhatónak találja a görög hatóságok azon érvét, mely szerint jelen esetben ez a követelmény pusztán alaki kérdést vet fel, mivel Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban mezőgazdasági vállalkozásoknak nem ítélt oda de minimis támogatást vagy az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatást. A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy azok a támogatások, amelyekre a közlemény alkalmazandó, megfelelnek a szóban forgó közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételeknek, így azokra alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés.
(98)
A Bizottság másfelől nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az említett 75 382 500 összegű támogatások az 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleljenek (lásd az (51) és az (52) preambulumbekezdést).
VII. KÖVETKEZTETÉSEK
(99)
Azokat a kártérítéseket, amelyeket az ELGA 2008-ban folyósított a termelőknek 386 986 648 EUR összegben, csak részben finanszírozták a mezőgazdasági termelők által fizetett kötelező különjárulékból, mivel annak összege 2008-ban mindössze 88 353 000 EUR volt. A 2009-ben, 415 019 452 EUR összegben folyósított kártérítéseket pedig nem a kötelező különjárulékból finanszírozták.
(100)
Azon két kölcsön kapcsán, amelyet az ELGA az említett kártérítéseknek a termelők részére történő kifizetése érdekében volt kénytelen felvenni, azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából az éves kamat- és tőketörlesztéseket tíz éven át teljesíteni - ez ugyanis a kölcsönök futamideje -, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni.
(101)
Mindezekből az következik, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén a 2008. és a 2009. évben folyósított kártérítések nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag a termelők által biztosítási különjárulék formájában befizetett hozzájárulásokból finanszírozták. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.
(102)
A Bizottság megállapítja, hogy a Görög Köztársaság a szóban forgó támogatások végrehajtásával megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését.
(103)
A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:
a)
azt a következtetést vonja le, hogy a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA 349 493 652,03 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére - ebből 2 300 185,51 EUR összeget egyazon növényi termelés többszöri károsodása kapcsán - ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal;
b)
úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 33 402 118,93 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett egyes károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások nem feleltek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal;
c)
úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 114 374,86 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások versenytorzulás kockázatát rejtik magukban, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal;
d)
úgy véli, hogy az értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára odaítélt 3 803 901,72 EUR összegű állami támogatásokon belül kizárólag a növényi termelésben keletkezett károk ellentételezésére szolgáló, 349 493 652,03 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló, 91 500 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt támogatások felelnek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és eshetnek következésképpen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá. A korrekciós intézkedések céljára odaítélt egyéb állami támogatások azonban nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva rájuk nem alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
(104)
A minisztériumközi határozat alapján 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:
a)
azt a következtetést vonja le, hogy 27 614 905 EUR erejéig a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal;
b)
azt a következtetést vonja le, hogy azon állami támogatásokon belül, amelyeket az ELGA 387 404 547 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek:
-
a 2009. október 28. (35), vagyis a közlemény hatályát a mezőgazdasági vállalkozásokra kiterjesztő módosítás hatálybalépése előtt odaítélt támogatások nem feleltek meg a közlemény, az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Ez a következtetés nem érinti azokat a támogatásokat, amelyek odaítélésük időpontjukban megfeleltek az akkor hatályos de minimis rendeletben előírt valamennyi feltételnek,
-
a 2009. október 28. után odaítélt támogatások a Bizottság következtetése szerint megfelelnek a közleményben előírt valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A görög mezőgazdasági biztosító szervezet (a továbbiakban: ELGA) által a 2008. és a 2009. évben a mezőgazdasági termelők részére folyósított kártalanítási támogatások állami támogatásnak minősülnek.
(2) A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatások azon támogatások tekintetében összeegyeztethetők a belső piaccal, amelyeket az ELGA a termelőknek 349 493 652,03 EUR összegben, a növényi termelésükben keletkezett károk ellentételezésére ítélt oda, amelyek 91 500 EUR összegben a növényi termelésben a medve által okozott kár ellentételezésére szolgáltak, továbbá amelyek az említett támogatások keretében hozott korrekciós intézkedésekhez kapcsolódtak. A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban, ezen összegeken túlmenően folyósított kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze a belső piaccal.
(3) A gazdasági és a vidékfejlesztési miniszter 2009. január 30-i 262037. sz. minisztériumközi határozata alapján 2009-ben odaítélt, 27 614 905 EUR összegű kártalanítási támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal.
A termelőknek 2009. október 28. előtt 387 404 547 EUR összegben odaítélt kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Ez a következtetés nem érinti azokat a támogatásokat, amelyek odaítélésük időpontjában megfeleltek az 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek.
2. cikk
(1) Görögország minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett, már jogellenesen rendelkezésre bocsátott támogatásokat visszafizettesse a kedvezményezetteikkel.
(2) A támogatások visszafizettetendő összege magában foglalja a támogatásoknak a kedvezményezettek részére történt rendelkezésre bocsátásától a visszafizettetésükig tartó időszakra számított kamatot.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (36) V. fejezetében előírt rendelkezésekkel összhangban, kamatoskamat-számítással kell kiszámítani.
(4) A visszafizettetést késedelem nélkül, a nemzeti jog eljárásainak megfelelően kell végrehajtani, amennyiben azok lehetővé teszik e határozat azonnali és tényleges végrehajtását.
3. cikk
Az 1. cikk (2) és (3) bekezdésében említett támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges. Görögország gondoskodik arról, hogy ez a határozat a róla szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtásra kerüljön.
4. cikk
(1) Görögország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja a Bizottsághoz a következő információkat:
a)
a kedvezményezettekkel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamat);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott vagy tervezett intézkedések részletes leírása;
c)
az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések eredményeiről, mindaddig, amíg az 1. cikk (2) és (3) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött.
(3) Az (1) bekezdésben előírt két hónapos időszak leteltével Görögország a Bizottság egyszerű kérésére jelentést nyújt be az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedésekről. A szóban forgó jelentés emellett részletes információkat közöl a kedvezményezettekkel már visszafizettetett támogatási összegekről és visszafizettetési kamatokról is.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 7-én.