NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
A BIZOTTSÁG 223/2012/EU RENDELETE
(2012. március 14.)
a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke szerint a rendelet I. mellékletében felsorolt típusokba tartozó és a rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágyák „EK-műtrágyaként” jelölhetők meg.
(2)
A 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt műtrágyatípusok egy része csak finom por formájában, míg más típusok szuszpenzió formájában is forgalmazhatók. A szuszpenzió formájú műtrágyák kisebb kockázatot jelentenek a mezőgazdasági dolgozók egészségére olyankor, amikor ezeket olyan körülmények között használják, amely körülmények között a por formájú termék használata a por belélegzését eredményezné. A mezőgazdasági dolgozók porexpozíciójának csökkentése érdekében a szuszpenzióként való használat lehetőségét ki kell terjeszteni a mangán mikroelemet tartalmazó műtrágyatípusokra, és bővíteni kell a bór- és réztartalmú műtrágya-szuszpenziókban jelenleg megengedett összetevők körét.
(3)
A 2003/2003/EK rendelet kitér a komplexképző vegyületek mikroelemes műtrágyák összetevőjeként való használatára. Ilyen műtrágya azonban még nem kapott „EK-műtrágya” megjelölést, mivel az említett rendelet I. mellékletében még nincsenek felsorolva engedélyezett komplexképző vegyületek, és mert komplexképző vegyületeket tartalmazó műtrágyákra még nincs típusmegjelölés. Tekintve, hogy ma már rendelkezésre állnak megfelelő komplexképző vegyületek (lignoszulfonsav sói, a továbbiakban: LS), ezeket fel kell venni az engedélyezett komplexképző vegyületek jegyzékére, és létre kell hozni a megfelelő típusmegjelöléseket. A komplexképző vegyületek használatához a műtrágyaoldatok meglévő típusmegjelöléseit is módosítani kell, de a hatósági ellenőrzés megkönnyítése érdekében az ilyen oldatok legfeljebb egy komplexképző vegyületet tartalmazhatnak.
(4)
A mikroelemes oldatokra és szuszpenziókra vonatkozó új szabályok miatt ezeket a műtrágyatípusokat át kell címkézni. A régi szabályok szerint címkézett műtrágyákból azonban egy ideig még maradnak készletek. A gyártók számára ezért elegendő időt kell biztosítani, hogy felkészüljenek az új címkézésre, és hogy ki tudják árusítani a meglévő készleteket.
(5)
A 2003/2003/EK rendelet tartalmaz szabályokat a több mikroelemet tartalmazó műtrágyák címkézésére, de I. mellékletében nem adja meg a rájuk vonatkozó típusmegjelöléseket. A 137/2011/EU rendelet kiegészítette a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletének E.2. szakaszát az E.2.4. táblázattal, amely tartalmazza a megfelelő típusmegjelöléseket és egyértelműbb szabályokat ad a mikroelem-keverékeket tartalmazó műtrágyákra. Az E.2.4. táblázat azonban előír néhány olyan címkézési információt is, amelyek egyes esetekben nem felelnének meg a 2003/2003/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében és 23. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak. Az E.2.4. táblázatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. Biztosítani kell egy átmeneti időszakot, hogy a gazdasági szereplők alkalmazkodhassanak az új szabályokhoz és kiárusíthassák a több mikroelemet tartalmazó műtrágyákból meglévő készleteiket.
(6)
Az N,N'-di(2-hidroxi-benzil)etilén-diamin-N,N'-diecetsav (a továbbiakban: HBED) mikroelemekhez használt kelátképző szerves vegyület. Főként a HBED vaskelátja nagyon sokféle gyümölcsfánál használatos arra, hogy korrigálja a vashiányt és kezelje a vashiányos levélsárgulást. A vashiányos levélsárgulás és tüneteinek megszüntetése zöld lombozatot, jó növekedést és gyümölcsfejlődést biztosít. A HBED vaskelátját Lengyelországban már engedélyezték, és nem tapasztaltak környezetkárosító hatást. A HBED-t ezért indokolt felvenni a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe a mikroelemekhez engedélyezett kelátképző szerves vegyületek jegyzékére. Célszerű ugyanakkor meghatározni egy átmeneti időszakot, hogy a HBED engedélyezése a vonatkozó EN szabvány közzététele után történjen.
(7)
A dicián-diamid/1,2,4-triazol (a továbbiakban: DCD/TZ) és az 1,2,4-triazol/3-metil-pirazol (a továbbiakban: TZ/MP) nitrifikáció-inhibitorok, amelyeket a nitrogént karbamidként, illetve ammóniumsóként tartalmazó műtrágyákkal együtt használnak. A nitrifikáció-inhibitoroknak köszönhetően a nitrogén tovább megmarad a növény környezetében, csökken a nitrátkimosódás és kevesebb dinitrogén-oxid kerül ki a levegőbe.
(8)
Az N-(2-nitro-fenil)foszfor-triamid (a továbbiakban: 2-NPT) egy ureáz-inhibitor, amelynek köszönhetően a karbamidtartalmú nitrogén-műtrágyák esetében a nitrogén tovább megmarad a növény környezetében, egyúttal kevesebb ammónia kerül ki a levegőbe.
(9)
A DCD/TZ-t, a TZ/MP-t és a 2-NPT-t már több éve használják Németországban, a DCD/TZ-t és a TZ/MP-t pedig a Cseh Köztársaságban, ahol hatékonynak bizonyultak és környezeti kockázatok nem merültek fel. A DCD/TZ-t, a TZ/MP-t és a 2-NPT-t ezért indokolt felvenni a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe az engedélyezett nitrifikáció- és ureáz-inhibitorok jegyzékére, hogy az uniós mezőgazdasági termelők szélesebb köre használhassa őket.
(10)
A 2003/2003/EK rendelet előírja az EK-műtrágyáknak a rendelet IV. mellékletében leírt mintavételi és analitikai módszerekkel végzett ellenőrzését. Egyes módszerek azonban nem nemzetközileg elismert módszerek, így ezeket fel kell váltani az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által az utóbbi időben kidolgozott EN szabványokkal.
(11)
Az EN szabványok hitelesítése általában laboratóriumközi összehasonlítással történik (körvizsgálat), amely számszerűen meghatározza az analitikai módszerek reprodukálhatóságát és ismételhetőségét. Meg kell különböztetni ezért a hitelesített EN szabványokat és a nem hitelesített módszereket, hogy azonosítani lehessen azokat az EN szabványokat, amelyek statisztikai megbízhatósága már bizonyított.
(12)
A jogszabályok egyszerűsítése és a későbbi módosítások megkönnyítése érdekében indokolt a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletében teljes szöveggel szereplő analitikai módszerek helyett az Európai Szabványügyi Bizottság által közzétett EN szabványokra utaló hivatkozásokat használni.
(13)
A 2003/2003/EK rendeletet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Módosítások
(1) A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.
(2) A 2003/2003/EK rendelet IV. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Az I. melléklet 1.a., b.i., c.i., c.ii., d.i., e.i., f.i. és 2. pontját legkésőbb 2013. április 4-től kell alkalmazni.
Az I. melléklet 3. pontjában a 11. bejegyzést 2012. július 4-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 14-én.