ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 27.)
a szarvasmarhaféléket érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) szűrővizsgálatának finanszírozásához Belgium által nyújtott állami támogatásról (C 44/08 (ex NN 45/04) állami támogatás)
(az értesítés a C(2011) 5457. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia és holland nyelvű szöveg hiteles)
(2011/678/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
miután felkérte az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket az említett cikkel összhangban (2),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
A 2004 januárjában és februárjában kapott panaszokat követően a Bizottság előzetes vizsgálatot folytatott a Belgium által nyújtott, a szarvasmarhaféléket érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak szűrővizsgálatai (a továbbiakban: „BSE-vizsgálatok”) költségeinek fedezését célzó támogatással kapcsolatban.
(2)
A panaszok nyomán a Bizottság 2004. január 27-én levelet küldött a belga hatóságoknak, amelyben információkat kért a szóban forgó intézkedésről. Ezzel egyidőben a belga hatóságok az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: „EUMSZ”) 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban értesítést küldtek az állatokat érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) szűrővizsgálatai finanszírozásához biztosított támogatási intézkedésről (2004. január 23-án kelt, 2004. január 28-án iktatott levélben), és amely N 54/04 számon bejegyzésre került.
(3)
A belga hatóságok 2004. február 6-án és 2004. május 14-én kelt, 2004. február 11-én, illetve 2004. május 19-én iktatott levelekben írásos információkat bocsátottak a Bizottság rendelkezésére.
(4)
2004. július 19-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot, hogy az intézkedés NN 45/04 számon bekerült a nem bejelentett támogatások nyilvántartásába, mivel kiderült, hogy a források egy részét már folyósították.
(5)
2004. szeptember 1-jén informális találkozóra került sor a belga hatóságok és a Bizottság szolgálatai között.
(6)
A belga hatóságok 2004. szeptember 16-án és 2007. február 22-én kelt, 2004. szeptember 20-án, illetve 2007. február 22-én iktatott levelekben kiegészítő információkat bocsátottak rendelkezésre.
(7)
2008. november 26-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról, hogy a szóban forgó intézkedés tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárás megindításáról határozott. A határozat közzétételre került az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban.
(8)
2008. december 19-én kelt, 2008. december 26-án iktatott levelében Belgium a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérte. Ezt a hosszabbítást 2009. január 13-i levélben megkapta. Belgium 2009. február 25-én kelt, 2009. március 6-án iktatott levelében benyújtotta megjegyzéseit.
(9)
A Bizottság érdekelt felektől nem kapott észrevételeket.
(10)
2009. július 17-én kelt levelében a Bizottság kiegészítő kérdéseket tett fel Belgiumnak a Belgium által továbbított észrevételekkel kapcsolatban. 2009. szeptember 4-én kelt, 2009. szeptember 8-án iktatott levelében Belgium a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérte. Belgium válasza 2009. október 16-án kelt, 2009. október 20-án iktatott levélben érkezett be a Bizottsághoz.
(11)
A belga hatóságok és a Bizottság szolgálatai között két találkozóra került sor, 2009. október 2-án, valamint 2009. október 30-án.
(12)
E találkozókat követően Belgium 2009. december 14-én kelt, 2009. december 16-án iktatott levélben kiegészítő információkat küldött. A belga versenyhatóságok által a laboratóriumok közötti esetleges kartell ügyében egyidejűleg folytatott kiegészítő vizsgálatokat követően Belgium a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet nyújtott be 2010. január 21-én, 2010. szeptember 29-én és 2011. január 17-én. A Bizottság hozzájárult ezekhez a határidő-meghosszabbításokhoz.
(13)
A Bizottság 2011. február 22-én egy utolsó tájékoztatáskérő levelet küldött, amelyre a belga hatóságok 2011. április 6-án válaszoltak. A Bizottság a belga versenyhatóságok által végzett vizsgálat eredményére várva további határidő-hosszabbítást engedélyezett Belgiumnak a válaszadásra.
(14)
A belga hatóságok 2011. május 19-én kelt, 2011. május 25-én iktatott levélben válaszoltak.
2. LEÍRÁS
2.1. Előzmények (4)
(15)
2004 januárjában a Bizottsághoz panasz érkezet egy királyi rendelettervezet kapcsán, amelynek a célja egy járulék jellegű adó bevezetése lett volna a BSE-vizsgálatok finanszírozására.
(16)
E panasz nyomán a Bizottság szolgálatai magyarázatot kértek a belga hatóságoktól. E tájékoztatáskérésre a belga hatóságok jelezték, hogy 2001. január 1-jétől kezdődően a BSE-vizsgálatok kötelezőek voltak a 30 hónapnál idősebb szarvasmarhafélék, valamint a 24 hónapnál idősebb, kényszervágásnak alávetett szarvasmarhafélék esetében (5). Értesítést küldtek egy királyi rendelettervezetről is, amelynek tárgya az állatok TSE-szűrővizsgálatainak finanszírozása volt (a továbbiakban: „TSE királyi rendelet”). Ez a királyi rendelettervezet N 54/04 számon került nyilvántartásba. A belga hatóságok jelezték, hogy ez az új királyi rendelettervezet a Belgium által 2001-ben bejelentett és a 2002. február 13-i N 21/02 bizottsági határozattal (6) jóváhagyott királyi rendelettervezet, valamint a Bizottsággal 2003-ban nem hivatalosan megtárgyalt másik tervezet módosítása. E két tervezet közül ugyanakkor egyik sem került végrehajtásra, és a 2004-ben bejelentett rendelet ezek átdolgozása.
(17)
A Belgium által benyújtott információkból kitűnik, hogy 2001. január 1-jétől kezdődően (7) az Államkincstár állta a BSE-vizsgálatok költségeit (azaz a mintavétel és az analízis költségeit). 2002. január 1-jétől kezdődően e vizsgálatok költségeit a Bureau d’Intervention et de Restitution belge (belga támogatásnyújtási és visszatérítési hivatal, a továbbiakban: „BIRB”) előfinanszírozta, az alkalmazandó finanszírozási rendszerre vonatkozó politikai döntésre várva.
(18)
A Bizottság szolgálatai által a bejelentett királyi rendelettervezet (N 54/04) tárgyában tett bizonyos észrevételek nyomán a belga hatóságok 2004 májusában egy új királyi rendelettervezetet nyújtottak be, amely megkísérelt választ adni a Bizottság által megfogalmazott észrevételekre, és amely a 2003. január 1-jétől kezdődően vágásra beérkezett és BSE-gyorstesztnek alávetendő szarvasmarhafélék után egyedenként 10,70 EUR díjazási rendszert írt elő. A belga hatóságok utaltak arra, hogy a 2002 során végrehajtott és előfinanszírozott vizsgálatokat teljes mértékben közvetett állami támogatásokból, azaz járulék jellegű adókból finanszírozták. A belga hatóságok jelezték továbbá, hogy 2003. január 1-jétől kezdődően vizsgálatonként legfeljebb 40 EUR összeget finanszíroztak járulék jellegű adókból. A belga hatóságok részletes táblázatokat bocsátottak rendelkezésre, amelyekben feltüntették a BSE-vizsgálatok költségét 2003-tól kezdve, valamint az e vizsgálatok járulék jellegű adókból és díjakból történő finanszírozására vonatkozó előrejelzést. A belga hatóságok jelezték, hogy a finanszírozási program bevezetésének tervezett dátuma a díjak esetében 2004. július 1., a járulék jellegű adók esetében pedig 2005. január 1.
(19)
Mivel a bejelentett királyi rendelettervezetből az derül ki, hogy a támogatásokat már odaítélték és az adókat beszedték 2002. január 1-jétől kezdődően, ezért az intézkedés 2004. július 19-én NN 45/04 számon a nem bejelentett támogatások között került nyilvántartásba, Belgium pedig visszavonta az N 54/04 számon bejegyzett értesítést.
(20)
A Belgium által 2004-ben benyújtott információkból következik, hogy az általános szándék a vizsgálatok előfinanszírozásának működtetése volt, amely vizsgálatok összegét utólag kellett megtéríteni, abból a célból, hogy a a hozzájárulások egy részét az előfinanszírozott vizsgálatok költségeinek visszatérítésére fordítsák.
(21)
2004. szeptember 16-án kelt levelükben a belga hatóságok egy új királyi rendelettervezetről számoltak be, amelyben a jövőre vonatkozóan fenntartották a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle utáni 10,70 EUR díjat. Ebben az új királyi rendelettervezetben feltüntetett összeg teljes mértékben a tervezet hatálybalépésétől kezdődően levágott szarvasmarhák BSE-vizsgálatainak finanszírozására szolgálna. A TSE-vizsgálatokra, az elhullott állatokra és a vágóhídi hulladékra nyújtott állami támogatásokról szóló, 2002. december 24-i közösségi iránymutatásokban (8) (a továbbiakban: „TSE-iránymutatások”) engedélyezett 40 EUR-t meghaladó, és 2003. január 1-je után előfinanszírozott összegek visszatérítése egy másik, a Bizottságnak benyújtandó tervezet tárgyát képezné, amely az előfinanszírozási összegek visszatérítéséről szól. Ezt a királyi rendeletet 2004. október 15-én fogadták el (9), és 2004. december 1-jén lépett hatályba.
(22)
A belga hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk szerint a 2003. január 1. (10) és 2004. június 30-a közötti időszakban a 40 EUR maximális összeg felett előfinanszírozott költségek összesen 15 237 646 EUR-t tettek ki. A belga hatóságok szerint 2004. június 30-tól kezdődően betartották a 40 EUR maximális összegre vonatkozó előírást (11).
(23)
Ugyanezen 2004. szeptember 16-i levelükben a belga hatóságok két adatlapot is rendelkezésre bocsátottak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (12) 19. cikkével összhangban.
(24)
Ez a két intézkedés az XA 53/04 és az XA 54/04 számon nyilvántartott két mentesség tárgyát képezi. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat 19. és azt követő pontjaiban jelzetteknek megfelelően az XA 53/04 szám alatt mentességet élvező intézkedés BSE-vizsgálatok előfinaszírozásáról (13) szól vizsgálatonként legfeljebb 40 EUR támogatási intenzitással, és 2003. január 1-jén került végrehajtásra. Ennek az intézkedésnek a 2003-as költségvetésről szóló, 2002. december 27-i törvény képezi a jogi alapját. Az XA 54/04 szám alatt mentességet élvező intézkedés vizsgálatonként 33,38 EUR maximális támogatási intenzitást ír elő, és ez az intézkedés 2004. október 15-én került végrehajtásra. Ez a támogatási intézkedés határozatlan időtartamú támogatás. Az intézkedés jogi alapját a 2004-es költségvetésről szóló 2003. december 27-i törvény képezi.
(25)
Ugyanezen, 2004. szeptember 16-án kelt levelükben és a Bizottság szolgálatai által feltett kérdésekre válaszul a belga hatóságok jelezték, hogy a vizsgálatok végrehajtására kiválasztott laboratóriumoknak a szóban forgó analízisek elvégzésére igen pontosan meghatározott feltételeknek kellett megfelelniük.
(26)
Nem sokkal a 2004. május 14-i és 2004. szeptember 16-i leveleket követően a belga hatóságok két királyi rendelettervezetet jelentettek be, amelyek az élelmiszer-biztonsági hatóság (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, a továbbiakban: „AFSCA”) tevékenységének finanszírozásáról szóltak. Ezek az intézkedések az AFSCA tevékenységét fedező hozzájárulás és díjak bevezetését szolgálták. Ezek az intézkedések a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban említett, az N 9/05 és az N 10/05 állami támogatásokról szóló, 2005. november 9-i C(2005)4203 határozat tárgyát képezik. Ezeket az intézkedéseket az AFSCA finanszírozásáról szóló 2004. december 9-i törvény 4. cikkében előírt hozzájárulások meghatározásáról szóló, 2005. november 10-i királyi rendelettel (14), valamint az AFSCA finanszírozásáról szóló 2004. december 9-i törvény 5. cikkében előírt hozzájárulásokról szóló, 2005. december 10. királyi rendelettel (15) fogadták el. Ez a két királyi rendelet 2006. január 1-jén lépett hatályba. A hozzájárulásokról szóló királyi rendelet előírja a (21) preambulumbekezdésben hivatkozott 2004. október 15-i királyi rendelet hatályon kívül helyezését.
(27)
Ezen belül a díjakról szóló királyi rendelet a vágóhidak részére 10,70 EUR díj fizetésére vonatkozó kötelezettséget ír elő minden vizsgált szarvasmarhaféle vagy egypatás állat után. A hozzájárulásokról szóló királyi rendelet pedig a BSE-vizsgálatok egy részének finanszírozásáról, és annak különböző ágazatokra való terheléséről rendelkezik. A BSE-vizsgálatok teljes költsége 44,08 EUR, amelyből 12 EUR a mintavétel (amelyet 10,70 EUR erejéig a vágóhíd finanszíroz a díjakról szóló királyi rendelet értelmében, 1,30 EUR-t pedig a hozzájárulás fedez), a fennmaradó 32,08 EUR-t pedig a hozzájárulás fedezi, és azt közvetlenül az AFSCA-laboratóriumoknak kell megfizetni. N 9/05 és N 10/05 határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az AFSCA díjakkal történő finanszírozása nem minősül állami támogatásnak, hogy a véletlenszerű globális ellenőrzések finanszírozása általány-hozzájárulásokból nem minősül állami támogatásnak, hogy a BSE-vizsgálatok költségei egy részének finanszírozása hozzájárulások segítségével összeegyeztethető állami támogatás, valamint hogy a termeléshez/forgalomba hozatalhoz kapcsolódó egyéb vizsgálatok/ellenőrzések költségeinek finanszírozása összeegyeztethető állami támogatás.
(28)
2006 decemberében a Bizottság újabb kérdéseket küldött Belgiumnak az NN 45/04 üggyel kapcsolatosan. Ezek a kérdések különösen a 2003. január 1-jétől kezdődően előfinanszírozás címén folyósított összegek visszatérítésére vonatkoznak.
(29)
2007. február 22-én kelt válaszukban a belga hatóságok jelezték, hogy a BSE-vizsgálatokhoz kapcsolódó összes kiadás globális visszatérítését kívánják bevezetni 15 éves időtartamra. A gyakorlatban egy szolidarizált visszatérítési rendszert állítottak fel az AFSCA új finanszírozási rendszerén keresztül. 2006. január 1-jétől kezdődően minden gazdasági szereplő járulékot fizet az AFSCA számára, és ennek a hozzájárulásnak egy része a BSE-vizsgálatok előfinanszírozásához kapcsolódó múltbeli költségek visszatérítésére szolgál. Minden olyan gazdasági szereplő, aki az érintett időszakban szarvasmarhaféléket tartott, egyenlő módon járul hozzá ehhez a rendszerhez.
2.2. A TSE királyi rendelettervezettel szemben felvetett panaszok tartalma
(30)
A TSE királyi rendelettervezetet érintő panaszok szerint a hozzájárulást a belgiumi vágóhidakon levágott minden állattípusra alkalmazzák, és azt az importált termékekre is kiterjesztenék. Az egyik panaszos megerősítette, hogy a belgiumi vágóhidakon levágott állatok jelentős százaléka más tagállamokból származik. A panaszosok szerint a hozzájárulás hátrányos megkülönböztetést okoz az importált állatok tekintetében, mivel a belőlük származó bevételek is szolgálnak a belgiumi szarvasmarhaféléken végzett BSE-vizsgálatok költségeinek visszatérítésére.
2.3. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor a Bizottság által felvetett kételyek
(31)
Elöljáróban szükséges annak pontosítása, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitása a Belgiumban 2001. január 1-jétől kezdve az állatokon végzett TSE-szűrővizsgálatok finanszírozásához nyújtott támogatást, valamint e támogatások finanszírozására szolgáló mechanizmusokat érinti, azon támogatások kivételével, amelyeket azoknak a belső piaccal való összeegyeztethetősége okán bizottsági határozatban jóváhagytak. Ez pontosabban azt jelenti, hogy az N 9/05 és az N 10/05 határozattal (amelyek az AFSCA finanszírozására szolgáló hozzájárulásokkal és díjakkal foglalkoznak) jóváhagyott támogatások nem kerülnek értékelésre a támogatás nyújtásának pillanatában alkalmazandó, állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőség szempontjából. E határozat következésképpen csak a 2001-2006-os időszakban a BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgáló támogatásokkal, valamint azok finanszírozási rendszerével foglalkozik, mivel az ebben az időszakban lefolytatott BSE-vizsgálatok előfinanszírozással történtek, és ez az előfinanszírozás több éven keresztül elosztva kerül visszatérítésre.
(32)
Az egyértelműség érdekében szükséges felidézni a díj és hozzájárulás közötti terminológiai eltérést: vannak egyrészről a jogok vagy díjak, amelyek valamely nyújtott szolgáltatás költségeit fedezik. Ebben az esetben ezek összege 10,70 EUR, és ezeket 2004. december 1-jét követően levonták a TSE királyi rendelet alapján, majd ezt követően az AFSCA finanszírozására szolgáló díjakról szóló királyi rendelet alapján. Másrészről vannak az illetékek és hozzájárulások, amelyeket a 2005. november 10-i királyi rendelet alapján vontak le, azokat az AFSCA szedte be, és amelyeket a Belgium területén található és 7 ágazatra kiterjedő gazdaságoknak kell megfizetniük (lásd az N 9/05 és az N 10/05 határozat (29) preambulumbekezdését).
(33)
A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban megállapította, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása javára hozott támogatási intézkedéseket Belgiumban szubvenció, valamint díjakból és hozzájárulásokból álló járulékszerű kötelezettségek rendszere által finanszírozták és finanszírozzák. Az e díjakból és hozzájárulásokból származó bevételek egy részét érinthette a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítése.
(34)
A Bizottság számos problémát kiemelt és jelezte, hogy további információkra lenne szüksége a szóban forgó intézkedése végleges értékelésének befejezéséhez: elsőként, kérdések merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy élveztek-e előnyt a szolgáltatások kedvezményezettjei. Valójában nem volt világos, hogy a BSE-vizsgálatok díjai fedezték-e vizsgálatok költségének azon részét, amelyet nem fedezett összeegyeztethető állami támogatás. E vizsgálatok pontos költsége nem ismert, sem a kiegészítő finanszírozás forrása azokban az esetekben, ahol a díjak nem voltak elegendőek a BSE-vizsgálatok teljes költségének fedezésére. Nem került megállapításra továbbá az sem, hogy a feltételek, amelyek mellett az AFSCA a szolgáltatásokat nyújtotta, megfeleltek-e a piaci árnak, különös tekintettel arra, hogy a belga hatóságok nem jelezték világosan, hogy a laboratóriumok kiválasztása nyílt és átlátható eljárás keretében történt-e.
(35)
Másodsorban nem világos az illetékek mechanizmusa: különös tekintettel arra, hogy a kedvezményezettek és a hozzájárulók nem voltak egyértelműen meghatározva, valamint a BSE-vizsgálatok költségei előfinanszírozásának visszatérítési mechanizmusa sem volt világos. További kérdések merültek fel azon feltételekkel kapcsolatban, amelyeket a járulék jellegű adóknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetőek legyenek, különös tekintettel az importált termékek járulék jellegű adók alóli kivonására, annak tekintetében, hogy az exportált termékek profitáltak-e az adókból finanszírozott támogatási intézkedésből, valamint a díjak hatással voltak-e a végtermékek árára, tekintve, hogy azt a szabad piacon a kínálat és a kereslet körében bekövetkező változások határozzák meg.
3. A BELGIUM ÁLTAL ELŐTERJESZTETT ÉSZREVÉTELEK
(36)
A Bizottság által a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban felvetett kételyekre válaszul Belgium által előterjesztett észrevételek 2009. február 27-én érkeztek be a Bizottsághoz. Ezek az észrevételek az alábbiak szerint foglalhatók össze:
3.1. A BSE-vizsgálatok finanszírozásának állami támogatásként való minősítése
(37)
Belgium azonnal kétségbe vonta a BSE-vizsgálatok finanszírozásának a Bizottság által állami támogatássá minősítését e vizsgálatok kötelező jellege okán. Belgium fenntartja azt az álláspontot, hogy a BSE-vizsgálatok elvégzését az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) írja elő a közegészség védelme érdekében. Álláspontja alátámasztására Belgium két ítéletre hivatkozik (17), ahol a Bíróság azt az ítéletet hozta, hogy a közegészség védelmében végrehajtott ellenőrzések költségei nem tekinthetők az adott szolgáltatás kompenzációjaként, és a hatóság feladata, hogy maga viselje ezeket a költségeket. Belgium tisztában van vele, hogy a szóban forgó ítéletek az áruk szabad mozgására, és nem az állami támogatásokra vonatkoznak, de úgy véli, hogy az indokolás átültethető az állami támogatások elvére is.
(38)
Belgium rámutat továbbá, hogy mivel a 999/2001/EK rendelet nem írja elő, hogy az ellenőrzések költségeit a vállalkozások viseljék, az adott tagállam dönthet a BSE-vizsgálatok finanszírozásának „rendes” módja mellett. Belgium véleménye szerint az állami támogatásokra vonatkozó kiválasztási kritériumokat ezért e rendes rendszerhez képest kell értékelni (18). Állami támogatás csak úgy jöhet szóba, amennyiben a Belgium által választott rendes rendszerhez képest egyes ágazatok vagy vállalkozások kedvezményezett elbánásban részesültek. Belgium szerint úgy tűnik, hogy a Bizottság azon a véleményen van, hogy a költségeket a gazdálkodóknak kell fedezniük, ezt azonban az alkalmazandó jogszabályi szövegek nem írják elő. Amennyiben a BSE-vizsgálatok eltérő finanszírozási rendszerei a verseny torzulásához vezethetnek, akkor ezt a problémát - Belgium véleménye szerint - a jogszabályok harmonizációja útján kellene megoldani (19), és semmiképpen sem állami támogatással kapcsolatos problémáról van szó. Belgium hivatkozik továbbá a GEMO-ítéletre (20), de úgy véli, hogy ez nem módosítja az általuk az adott esetre alkalmazott megközelítést. 2009. október 16-i levelében Belgium megismétli, hogy nem ért egyet azzal, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában állami támogatásnak minősítette az intézkedést. Mindazonáltal az együttműködés jegyében Belgium a Bizottság logikáját alkalmazva megvizsgálta a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban kiemelt pontokat, azok tisztázása érdekében.
3.2. A díj minősítése
(39)
Belgium úgy véli, hogy a minden vizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj nem tekinthető állami támogatásnak.
(40)
Belgium véleménye szerint csak abban az esetben lehet szó állami támogatásról, ha az adott előnyben egy vagy több vállalkozás részesül. Egy díj esetében következésképpen csak akkor lehet szó előnyről, ha az nagyobb a a kifizetett összegnél. Amennyiben a BSE-vizsgálatok egy részét a hatóságok finanszírozzák, a gazdák számára juttatott végleges előny a vizsgálat költségének a befizetett díj levonása utáni összegének felel meg.
(41)
Belgium még tovább viszi ezt az érvelést azzal, hogy visszafizetés esetében ez még nagyobb általános befizetést követelne meg a gazdák részéről. Így ha a vizsgálat teljes összegét vissza kell téríteni, az azzal járna, hogy végül ez a költség hozzáadódna a már megfizetett díj összegéhez.
(42)
Belgium hangsúlyozza, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatában kizárólag akkor van szó állami támogatásról, ha a díjakból származó bevételeket egy adott csoport javára használják fel, és nem a díjat megfizető összes gazdasági szereplő egyenlő mértékben történő támogatására (21). Az adott esetben a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj a marha- és borjúhústermelésben érintett gazdasági szereplőkre van kiszabva. A vizsgálatra felhasznált 10,70 EUR nem jár semmilyen gazdasági előnnyel az ilyen szereplők számára, következésképpen nem tekinthető állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikke értelmében.
(43)
Belgium véleménye szerint a Bizottság hasonló gondolatmenetet követett az N 9/05 és az N 10/05 határozatában. Belgium jelzi, hogy az említett határozatban a 10,70 EUR díjat nem minősítik állami támogatásnak (lásd a határozat (98) preambulumbekezdését). Hasonló gondolatmenet került alkalmazásra az N 21/02 határozatban, ahol a részben az ágazat által befizetett díjakból finanszírozott BSE-vizsgálatok költségeinek egy része nem minősül állami támogatásnak.
(44)
2009. október 16-i levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a díjat a gazdák fizették, és ez a díj a BSE-vizsgálatok gazdasági költségeinek egy részét érintették. A Bizottság arra vonatkozó kérdésére, hogy a díj összege megfelelt-e a laboratóriumok által végrehajtott szolgáltatások valós gazdasági költségének, Belgium azt válaszolta, hogy a díj a BSE-vizsgálatok költségeinek csak egy részét fedezte, ahogyan az az N 9/05 és az N 10/05 határozatban is fel van tüntetve. A Bizottság által ugyanezen határozatban a (61)-(66) preambulumbekezdésekben alkalmazott, a nyújtott szolgáltatások költségei és a díjak összege közötti egyenlőséget megállapító gondolatmenet a BSE-vizsgálatoktól eltérő más szolgáltatásokra vonatkozott. Belgium megismétli, hogy a BSE-vizsgálatok tekintetében az N 9/05 és az N 10/05 határozat azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok formájában nyújtott szolgáltatás valójában állami támogatást képezett, de a díj összege (azaz 10,70 EUR) nem képez támogatást, és ezért azt ki kell vonni a vizsgálatok költségéből.
3.3. A túlkompenzáció hiánya és a vizsgálatok árának összeegyeztethetősége a piaci árakkal
(45)
Belgium hivatkozik az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások, 2007-2013 (22) (a továbbiakban: „a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások”) 132. pontjára, ahol az szerepel, hogy a vizsgálatonkénti 40 EUR „jelenleg a Közösségben elérhető legjobb ár”. 2005 óta az AFSCA által javasolt árak 40 EUR alatt vannak. Ez a belga hatóságok szerint azt mutatja, hogy a Belgiumban alkalmazott árak összeegyeztethetők a közös piaccal. Az N 9/05 és az N 10/05 határozatában a Bizottság elismerte, hogy a laboratóriumok kiválasztása nyílt, átlátható és hátrányos megkülönböztetést nem alkalmazó eljárások keretében történik, valamint azt, hogy nem tekinthető úgy, hogy a szolgáltatások nyújtói (azaz a laboratóriumok) állami támogatásban részesülnének. A helyzet nem változott azóta sem. Ezen kívül a belga versenyhatóságok jelenleg vizsgálják a laboratóriumok között a BSE-vizsgálatok keretében az árakra vonatkozó kartellmegállapodásokat. A belga hatóságok szerint ez világosan mutatja, hogy semmiképpen nem kívánnak a szükségesnél magasabb árat fizetni a laboratóriumoknak. 2009. október 16-i levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy vizsgálatot fognak lefolytatni a laboratóriumok közötti esetleges árkartell-megállapodás tárgyában, és hogy ez a vizsgálat 2010 első negyedévében elvileg lezárul.
3.4. Export- és importilletékek
(46)
A belga hatóságok jelzik, hogy hozzájárulásokat és díjakat soha nem alkalmaztak az importra és exportra. Kizárólag a belgiumi székhellyel rendelkező vállalkozásoknak kell hozzájárulást fizetniük, és kizárólag a Belgiumban levágott és 30 hónapnál idősebb szarvasmarhafélék után kell megfizetni a 10,70 EUR díjat.
(47)
Belgium hangsúlyozza, hogy a Bizottság már megvizsgálta ezeket az intézkedéseket az N 9/05 és az N 10/05 határozat keretében, és arra jutott, hogy ezek a hozzájárulások nem diszkriminatív jellegűek az importált vagy exportált termékek tekintetében, illetve nem állnak ellentétben a Szerződés rendelkezéseivel.
3.5. A vágóhidak számára a díjnak a termelőkre vagy egyéb piaci szereplőkre történő áthárítását lehetővé tevő mechanizmus hiánya
(48)
A belga hatóságok jelzik, hogy a vágóhidak a díjak költségeit áthárítják az ügyfeleikre, ahogy minden normál vállalkozás áthárítja a felmerülő költségeket az ügyfeleire. Következésképpen a rendees piaci mechanizmusok jelennek meg ebben az áthárításban. Továbbá a díj költségének elkülönített tételként való feltüntetése a termelőknek benyújtott számlán rendes gyakorlatot jelent. E tekintetben Belgium az N 9/05 és az N 10/05 határozat (93) és (95) preambulumbekezdését idézi, amelyek értelmében a TSE-iránymutatások 25. pontjában előírt kritériumok teljesítettnek tekintendők.
3.6. A kedvezményezettek minősítése kis- és középvállalkozásokként (a továbbiakban: „kkv”)
(49)
Belgium közli, hogy a következő feltételek alapján Belgium összes gazdálkodója kkv: kevesebb mint 250 alkalmazottal rendelkeznek; az éves üzleti forgalmuk nem haladja meg a 40 millió EUR-t vagy az éves mérlegfőösszegük nem haladja meg a 27 millió EUR-t; és a vállalkozás nem rendelkezik 25 %-os vagy azt meghaladó részesedéssel olyan egyéb vállalkozásban vagy egyéb vállalkozásokban, amelyen nem kkv-k.
3.7. Megjegyzések a támogatások összeegyeztethetősége tárgyában a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban azonosított három időszak során (2001-2003; 2003-2007; 2007 utáni időszak)
(50)
A 2001. január 1-jétől2003. január 1-jéig terjedő időszakra vonatkozóan Belgium nem tett különösebb megjegyzéseket, mivel a Bizottság maga is az összeegyeztethetőség valószínűsítésére jutott a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében. Belgium jelzi azonban, hogy a támogatások nem haladták meg a felmerült költségek 100 %-át, valamint készen áll további információk rendelkezésre bocsátásra, amennyiben az szükséges.
(51)
Belgium hangsúlyozza azonban, hogy ezeket az információkat csak másodlagosan bocsátotta rendelkezésre, tekintettel arra, hogy kezdeti álláspontja szerint a szóban forgó ügyben nincs szó állami támogatásról, mivel Belgium dönthet arról, milyen módon finanszírozza a BSE-vizsgálatokat.
(52)
A 2003. január 1-jétől2007. január 1-jéig tartó időszak tekintetében Belgium közli, hogy nem került kifizetésre olyan támogatás, amely meghaladta a vizsgálat költségének 100 %-át. Belgium az N 9/05 és az N 10/05 határozatra hivatkozik, amely már foglalkozott ezzel a kérdéssel.
(53)
Ami a 2007. január 1-jén kezdődő időszakot illeti, Belgium soha nem adott 40 EUR-t meghaladó támogatást, mivel a vizsgálatok költsége nem éri el a 40 EUR-t.
(54)
Észrevételeihez mellékelve Belgium továbbítja a BSE-vizsgálatok finanszírozása keretében hozott intézkedések részletes ütemezését. Mivel ezeknek az információknak a nagy része e határozat leíró részében felsorolásra kerül, ezt az ütemezést nem mutatjuk be teljes terjedelmében ebben a szakaszban. Egyes elemeket azonban közreadunk az alábbiakban.
(55)
A BSE-vizsgálatok finanszírozásának ütemezése a következő:
-
2001. január 1-jétől2001. december 31-ig: a vizsgálatok teljes finanszírozása az Államkincstár által,
-
2002. január 1-jétől2004. június 30-ig: a vizsgálatok előfinanszírozása a BIRB által. A BIRB általi előfinanszírozás teljes összege 67 156 527,65 EUR,
-
2004. július 1-jétől2004. november 30-ig: előfinanszírozás az AFSCA által,
-
2004. december 1-jétől2005. december 31-ig: minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle után 10,70 EUR díj a 2004. október 15-i királyi rendelet értelmében, kiegészítve az AFSCA által történt finanszírozással saját tartalékaiból és az Államkincstár által rendelkezésére bocsátott visszafizetendő előlegből,
-
2006. január 1-jétől kezdve: finanszírozás a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle utáni 10,70 EUR díjból, és a 7 különböző ágazatra kivetett hozzájárulásokból (23). Ezek a hozzájárulások a 2002. január 1-je óta előfinanszírozott BSE-vizsgálatok költségeinek visszafizetésére is szolgálnak. A díjat ezt követően 2008. január 1-jei hatállyal 11,07 EUR-ra indexálták.
(56)
A BSE-vizsgálatok ára a következő:
(EUR-ban)
Időszak
Vizsgálatok teljes költsége (24)
A díj összege
2001.01.01-2001.01.31
111,81
/
2001.02.01-2001.03.31
89,50
/
2001.04.01-2001.12.31
64,71
/
2002.01.01-2002.03.15
64,74
/
2002.03.16-2003.12.31
63,45
/
2004.01.01-2004.01.15
63,42
/
2004.01.16-2004.06.30
53,88
/
2004.07.01-2004.11.30
43,44
/
2004.02.01-2004.12.31
43,44
10,70
2005.01.01-2005.06.30
43,47
10,70
2005.07.01-2005.12.31
38,62
10,70
2006.01.01-2006.09.30
40,35
10,70
2006.10.01-2006.12.31
39,32
10,70
2007.01.01-2007.12.31
39,35
10,70
2008.01.01-2008.12.31
39,38
11,07
3.8. A Bizottság által feltett kiegészítő kérdésekre adott válaszok
(57)
2009. október 16-i levelében Belgium számos pontosítást tett az általa előadott észrevételeket követően a Bizottság által 2009. július 24-én feltett kérdésekre válaszul. Elsőként Belgium újból kifejezte azon álláspontját, miszerint a tagállamok nem kötelesek a BSE-vizsgálatok költségét a gazdasági szereplőkre hárítani. Mivel a közegészség védelmét szolgáló költségekről van szó, a közhatóságok által előírt ellenőrzések költségei nem tekinthetők egy szolgáltatás ellentételezésének, és azokat nem lehet a gazdasági szereplőkre hárítani. Azonban Belgium az együttműködés érdekében válaszol a Bizottság kérdéseire, a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban kifejtett logikát alkalmazva.
(58)
A közösségi finanszírozási részt illetően Belgium megerősíti, hogy szerepelt a korábban tájékoztatásul megküldött számadatokban.
(59)
Belgium jelezte továbbá, hogy ami a 2004. június 30. és 2005. december 31. közötti időszak során megvalósult finanszírozást illeti, azt az AFSCA biztosította azokból a finanszírozási forrásokból, amelyek a rendelkezésére álltak, valamint amelyek azokból a korábbi intézményekből származtak, amelyekből az AFSCA létrejött. Ebben az időszakban nem voltak járulék jellegű adók.
(60)
A Bizottság kérdéseket tett fel a 15 237 646 EUR összeg, valamint a Belgium észrevételeiben említett 67 156 527,65 EUR összeg (lásd az (55) preambulumbekezdést) közötti összefüggés tárgyában. Belgium válasza szerint a 15 237 646 EUR teljes egészében a 67 156 527,65 EUR részét képezte. Ezenkívül a belga hatóságok jelezték, hogy készséggel elvégzik az említett összeg pontosságának ellenőrzésére irányuló számításokat.
(61)
Ami a díjakat illeti, Belgium jelezte, hogy azokat a gazdálkodók viselték, és azok nem képezhetnek állami támogatást. Belgium e tekintetben az N 9/05 és az N 10/05 határozatra hivatkozik, amelyben szerepel, hogy a 44,08 EUR-ból csak 33,38 EUR képez állami támogatást. A 10,70 EUR nem képez támogatást, következésképpen levonásra került a vizsgálat árából a vizsgálatonkénti 40 EUR maximális intenzitással való összeegyeztethetőség vizsgálata során.
(62)
Tájékoztatásul Belgium jelezte, hogy a Bizottság által az N 9/05 és N 10/05 határozatban jóváhagyott rendszerhez képest az egyetlen eltérés a díj összegének indexálása 10,70 EUR-ról 11,07 EUR-ra.
(63)
2009. december 1-jén kelt levelében Belgium javította a végrehajtott vizsgálatok számával kapcsolatosan korábban benyújtott számadatokat. Jelezte, hogy ezek a számadatok a korábban, a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat előtt, illetve után megadott számadatok helyébe lépnek.
(64)
Ezek a módosítások azon alapulnak, hogy a korábban figyelembe vett mintavételi szám hibás volt. Az első számítások óránkénti elméleti 3 mintavételre alapoztak, míg a valóságban a helyszínen óránként 12 mintát vettek. Az óránkénti vizsgálatszám megnövekedésének következményeképpen alacsonyabb az egyes mintavételek költsége, amely viszont hatással van a vizsgálatonkénti összköltségre is, mivel a vizsgálatok költségeinek egy része óránkénti költség, amely az óránkénti mintavételek számának növekedése miatt csökken. Ezentúl a 2003-as és 2004-es évek során levágott állatok teljes száma is módosult, a korábban megadott számadatokhoz képest alacsonyabb értéket mutatva. A Belgium 2009. december 1-jén kelt levelében említett számadatok azokra a szarvasmarhafélékre vonatkoznak, amelyeket emberi fogyasztás céljából vágtak le, és amelyek a Bizottsághoz bejelentésre kerültek a 2003-as és 2004-es év tekintetében.
(EUR-ban)
2003
Laboratóriumi költség
Állatorvosi óradíj
Mintavételi költség
Vizsgálati készlet költsége
Teljes költség
Intervenció
40 EUR/vizsgálat
január
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
február
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
március
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
április
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
május
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
június
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
július
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
augusztus
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
szeptember
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
október
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
december
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR-ban)
2004
Laboratóriumi költség
Állatorvosi óradíj
Mintavételi költség
Vizsgálati készlet költsége
Teljes költség
Intervenció
40 EUR/vizsgálat
január 1-15.
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
január 16-31.
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
február
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
március
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
április
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
május
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
június
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
július
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
augusztus
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
szeptember
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
október
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
december
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
A (64) preambulumbekezdésben foglalt táblázat alapján Belgium azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok teljes költsége 40 EUR alatt van 2004. július 1-jétől kezdődően.
(66)
Ennek alapján a belga hatóságok javították a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat előtt benyújtott és a megnyitásról szóló határozat (25) preambulumbekezdésében említett táblázatot is. Ezek az legutoljára megadott számadatok valós számadatok, nem pedig becslések, ahogyan korábban. Ezekből az információkból kiderül, hogy az előfinanszírozott teljes összeg nem a korábban becsült 15 237 789,90 EUR, hanem 6 619 810,74 EUR.
Időszak
Vizsgálat ára (EUR)
Vizsgálatok száma
Összesen (EUR)
2003.1.1.
2004.1.15.
Közvetett állami támogatások
40,00
373 550
14 942 015,90
A vizsgálat költsége 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Összesen
71,08
373 550
20 701 540,44
2004.1.16.
2004.6.30.
Közvetett állami támogatások
40,00
160 551
6 422 043,10
Jogalap
22,02
160 551
860 286,19
Összesen
62,02
160 551
7 282 329,29
2003.1.1.
2004.6.30.
A maximális 40 EUR összegen túl előfinanszírozott költségvetés összesen
6 619 810,74
(67)
Belgium azt is jelezte, hogy amennyiben a belga versenyhatóságok vizsgálata felfedi, hogy a laboratóriumok által a BSE-vizsgálatokra alkalmazott árak a laboratóriumok közötti esetleges jogellenes árkartell miatt megemelkedtek, akkor Belgium a kifizetett ártöbblet visszatérítését tűzné ki célul, szükség esetén az illetékes törvényszékek előtt lefolytatott bírósági eljárás indításával.
(68)
2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok megerősítették, hogy a 10,70 EUR díj kizárólag a BSE-vizsgálat azon kedvezményezett általi kifizetésére vonatkozik, amely kedvezményezett az adott pillanatban abból ténylegesen kedvezményhez jut, és nem a korábbi BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére szolgál.
(69)
Ugyanezen 2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a BIRB által előfinanszírozott teljes összeg 67 156 527,65 EUR volt. Az AFSCA ezt az összeget részben visszatérítette az alábbiak szerint:
Visszatérítés az AFSCA által:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nincs visszatérítés (hosszabbítás kérése és megadása kamatfizetés mellett)
2008
194 901 EUR (a visszatérítés kamatai feltüntetve)
2008-tól kezdődően
Több visszatérítés a BIRB számára - 2008.12.22.-i kerettörvény
Még visszatérítendő
58 202 323 EUR
(70)
Belgium jelezte, hogy a kormány az előfinanszírozás BIRB számára történő visszatérítésének felfüggesztéséről határozott, és következésképpen a visszatérített összegek az AFSCA többleteként fognak szerepelni. Ezt az egyenleget a BSE-vizsgálatok visszatérítésének kell tekinteni.
(71)
Ami a BSE-vizsgálatok költségének a termelő általi megfizetését illeti, Belgium újból megerősítette, hogy nem létezik olyan speciális rendszer, amely arra kötelezné a vágóhidakat, hogy a BSE-vizsgálat díjának összegét kiszámlázzák a termelőnek, azonban ez spontán módon így történik. Belgium szolgáltatott néhány példát olyan számlákra, ahol egyértelműen kivehető, hogy a díj összegének kiszámlázása a számlákon elkülönített tételként történik. A termelő számára kiállított vágóhídi vásárlási bizonylatról van szó, ahol a díj összege le van vonva a vágóhíd által a termelőnek az állat megvásárlásáért fizetendő összegből. Belgium ebben látja annak bizonyítékát, hogy a BSE-vizsgálatok után az AFSCA részére fizetendő összeg végső megfizetője a termelő.
(72)
2011. május 25-én kelt legutolsó levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a támogatási összegek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK bizottsági rendelet (25) szerinti de minimis támogatás, valamint a vizsgálatonkénti 40 EUR összeegyeztethető támogatás együttes alkalmazásának tárgyát képezhetnék arra az időszakra vonatkozóan, amikor a rendelet alkalmazásban volt.
4. HARMADIK FELEK ÁLTAL ELŐTERJESZTETT MEGJEGYZÉSEK
(73)
Ennek az eljárásnak a keretében a Bizottság nem kapott megjegyzést érdekelt harmadik felektől.
5. ÉRTÉKELÉS
5.1. Támogatás fennállásának értékelése
(74)
Belgium a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat kapcsán tett megjegyzéseiben előzetesen jelezte, hogy úgy véli, hogy a BSE-vizsgálatok költségét - e vizsgálatok kötelező jellegéből adódóan - a tagállamok viselik, és semmilyen közösségi jogszabály nem írja elő, hogy a vizsgálatok költségét a vállalkozásoknak kellene viselniük. A 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások és a Bizottság gyakorlata azonban egyértelműen azt mutatja, hogy a vizsgálati költségekben megmutatkozó eltérések torzulást okozhatnak a versenyben, valamint hogy a tagállamok többsége támogatást nyújt e vizsgálatok árának fedezésére, ami az e támogatások okozta versenytorzulás korlátozása céljából szükségessé teszi a támogatási intenzitás szabályozását. Különösen a TSE-iránymutatások említik meg egyértelműen, hogy az állami támogatások kockázatot jelentenek a verseny torzulása szempontjából. A TSE-iránymutatások 24. pontjában például említést történik arról, hogy „2003. január 1-jétől az emberi fogyasztás céljából levágott szarvasmarhaféléken kötelezően elvégzendő BSE-vizsgálat tekintetében a közösségi támogatásokat is magukban foglaló közvetlen és közvetett állami támogatások összege vizsgálatonként nem haladhatja meg a 40 EUR-ot. A vizsgálatra vonatkozó kötelezettség alapja lehet közösségi vagy nemzeti jogszabály”. Ezeket az iránymutatásokat a tagállamok megkapták, azzal a kéréssel együtt, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket, és szabályozásukat hozzák összhangba ezekkel az iránymutatásokkal. Hasonlóképpen, ami a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatásokat illeti, a 132 f) és az azt követő pontokban a BSE-vizsgálatok tekintetében állami támogatásról van szó. Fontos kiemelni, hogy az N 9/05 és N 10/05 határozat - amelyben a BSE-vizsgálatok finanszírozásának egy része támogatásnak minősült - ellen a belga hatóságok nem fellebbeztek, ami implicit módon azt mutatja, hogy a belga hatóságok elfogadták a BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgáló támogatások állami támogatásnak való minősítését.
(75)
Mindezekből levonható az a következtetés, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozására irányuló támogatás állami támogatásként való besorolásának Belgium által a vizsgálatok kötelező jellege okán történő megkérdőjelezése nem megalapozott, mivel ezek a jogszabályok hosszú évek óta alkalmazandók és alkalmazásra kerülnek.
(76)
Következésképpen a Bizottság megvizsgálja a szóban forgó intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének szempontjából. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha az említett Szerződés másként nem rendelkezik, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(77)
Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozzon, a következő négy feltételnek együttesen kell teljesülnie: 1) az intézkedést az állam által vagy állami források bevonásával kell finanszírozni és az államnak betudható intézkedésnek kell minősülnie; 2) az intézkedésnek szelektív módon bizonyos vállalkozásokat vagy termelőágazatokat kell érintenie; 3) a kedvezményezett vállalkozások számára gazdasági előnyt kell jelentenie, valamint 4) hatással kell lennie a Közösségen belüli kereskedelemre és torzítania kell a versenyt, vagy azzal kell fenyegetnie.
(78)
A következő preambulumbekezdésekben ez a négy kritérium kerül alkalmazásra azoknak az intézkedéseknek az esetében, amelyek állami támogatásnak minősülhetnek.
(79)
Az (55) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a BSE-vizsgálatok költségeinek finanszírozására számos finanszírozási rendszer került alkalmazásra. Az állami források jelenlétére vonatkozó kritérium vizsgálata keretében e határozat megkülönböztetést tesz a BSE-vizsgálatok különböző finanszírozási módjai között.
5.1.1. Állami források jelenléte
5.1.1.1. 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig
(80)
A 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig terjedő időszakban a BSE-vizsgálatok költségeit teljes mértékben az Államkincstár finanszírozta. Nem kétséges, hogy ebben az esetben állami forrásokból történő támogatásról van szó.
5.1.1.2. 2002. január 1-jétől2004. június 30-ig
(81)
A soron következő időszakban, azaz 2002. január 1-jétől2004. június 30-ig a vizsgálatokat a BIRB előfinanszírozta, a vizsgálatok finanszírozására vonatkozó strukturális megoldás kialakítására várva. A BIRB egy jogi személyiséggel rendelkező állami szövetségi létesítmény, amely a korábbi belga gazdasági és mezőgazdasági hivatal (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) és a korábbi Központi Kontingens- és Engedélyezési Hivatal (Office Central des Contingents et Licences, OCCL) mezőgazdasági főosztályának átalakításával jött létre. A BIRB a mezőgazdaságért és a a kis- és középvállalkozásokért felelős miniszter felügyelete alá tartozó B-kategóriás, félállami szervezet. A BIRB a közös agrárpolitika keretében akkreditált kifizető ügynökség, amelyet az EMOGA finanszíroz (26). A BIRB végezhet továbbá olyan feladatokat is, amelyek a szövetségi kormány vagy a regionális kormányzatok agrárpolitikájából fakad. Közigazgatási költségvetésének kiegyensúlyozása érdekében a BIRB rendelkezésére áll kormányzati juttatás, amely szövetségi szinten (gazdasági szövetségi közszolgálat) a BIRB felügyeleti jogkörének költségvetésére van előírányozva, továbbá egyes saját bevételek (bizonyos díjakból és korlátozott kihelyezésekből származó jövedelmek). A fentieket figyelembe véve a BIRB-en keresztül végzett finanszírozás állami forrásokból származó finanszírozást jelent.
5.1.1.3 2004. július 1-jétől2004. november 30-ig
(82)
A 2004. július 1-jétől2004. november 30-ig terjedő időszakban a vizsgálatokat az AFSCA előfinanszírozta. Az adott időszakban érvényben lévő jogszabályok (azaz elsősorban az AFSCA létrehozásáról szóló, 2000. február 4-i törvény (27) azt mutatta, hogy az AFSCA finanszírozása különösen a különböző jövedelmekből - például jogok, illetékek és díjak hozama, közigazgatási bírságok hozamai, alkalmi jövedelmek, adományok és hagyatékok - történik (28). Az AFSCA egy jogi személyiséggel rendelkező közintézmény, amely az egyes közcélú szervezetek ellenőrzéséről szóló, 1954. március 16-i törvény szerinti A. kategóriába tartozik (29). Ezekből a megfontolásokból következik tehát, hogy az AFSCA által biztosított finanszírozás állami támogatásnak minősül, valamint, hogy annak felhasználásáról közintézmény dönt, tekintettel arra, hogy az AFSCA a közegészségügyért felelős illetékes miniszter hierarchikus fennhatósága alá tartozik.
5.1.1.4. 2004. december 1-jétől2005. december 31-ig
(83)
Ami a 2004. december 1. (a 2004. október 15-i királyi rendelet hatálybalépésének napja) és 2005. december 31. (a 2005. november 10-i királyi rendeletek hatálybalépésének napja) közötti időszakot illeti, a BSE-vizsgálatokat a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díjból finanszírozták, azt kiegészítve az AFSCA általi finanszírozással az AFSCA tartalékaiból és az Államkincstár által a részére rendelkezésre bocsátott visszafizetendő előlegből.
(84)
Az AFSCA által biztosított és annak saját forrásaiból származó részleges finanszírozás állami forrásnak minősül (lásd a 82 preambulumbekezdést).
(85)
Azt illetően, hogy a díjak állami forrást jelentenek-e: amennyiben bebizonyosodik, hogy a díjak nem fedezik azon szolgáltatások teljes tényleges költségeit, amelyek kifizetésére feltehetően szolgálnak, akkor állami forrásról lehet szó. Amennyiben a nyújtott szolgáltatás költsége és a díj nincsen összehangolva, a többlet állami forrást képez, amelyet felett az az állami szerv rendelkezhet, amely számára a díjat befizetik. Ezért fontos megvizsgálni, hogy az AFSCA számára a BSE-vizsgálatokra befizetett díjak a vállalkozások számára ténylegesen nyújtott AFSCA-szolgáltatások kifizetésére szolgáltak-e, illetve hogy e díjak a piaci árakon alapultak-e vagy sem (lásd a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat (54) preambulumbekezdését). Erre a kérdésre lejjebb, a kedvezmény fogalma vizsgálatánál térünk ki.
5.1.1.5. 2006. január 1-jétől kezdve
(86)
Ami a 2005. november 10-i királyi rendeletek hatálybalépését követő, 2006. január 1-jén kezdődő időszakot illeti, meg kell vizsgálni, hogy az e rendeletek által meghatározott díjak és hozzájárulások állami forrásokat jelentenek-e. Ezt a kérdést már vizsgáltuk az N 9/05 és N 10/05 határozat keretében. A (44) preambulumbekezdésben általános érvénnyel megállapításra került, hogy a hozzájárulások állami forrásnak minősülnek, valamint a díjak állami támogatást jelenthetnek, amennyiben bebizonyosodik, hogy e díjak nem fedezték azoknak a szolgáltatásoknak a tényleges teljes költségét, amelyek kifizetésére feltehetően szolgáltak. A BSE-vizsgálatok esetében ezeket részben a díjakból és részben a hozzájárulásokból finanszírozták. Az N 9/05 és N 10/05 határozat azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok költségeinek a díjak általi részbeni finanszírozása nem jelent állami támogatást, a hozzájárulások általi finanszírozás pedig összeegyeztethető állami támogatásnak minősül. Ahogyan azt a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat (34) preambulumbekezdésében szerepel, a Bizottság határozata által jóváhagyott támogatások nem képezik e határozat tárgyát, tehát azok nem kerülnek újból vizsgálatra.
(87)
Mindazonáltal a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitását követően Belgium által rendelkezésre bocsátott információk alapján bebizonyosodott, hogy a hozzájárulásokból származó bevételeket részben 2005-ben és 2006-ban használták fel a 2003. január 1-jétől2004. december 1-jéig tartó időszak során a BSE-vizsgálatok 40 EUR-t meghaladó előfinanszírozásának visszatérítésére. Ez azonban nem került említésre az N 9/05 és N 10/05 határozatban. A hozzájárulások egy része következésképpen a 2003. január 1-jétől2004. december 1-jéig tartó időszak során végzett BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgált, azzal a céllal, hogy nem egyedi módon visszafizettessék a kötelező BSE-vizsgálatok 40 EUR maximális összeget meghaladóan előfinanszírozott költségeit a gazdálkodókkal.
(88)
E hozzájárulásokból származó bevételek egy részének a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére történő felhasználása nem változtat az N 9/05 és N 10/05 határozatban foglalt, állami forrásként való besoroláson.
5.1.2. Egy adott vállalkozás számára biztosított szelektív előny
(89)
Az előny fennállásának vizsgálata során fontos különbséget tenni az állami forrásokból (beleértve a hozzájárulásokat is) finanszírozott intézkedések, valamint a díjakból finanszírozott intézkedések között.
(90)
Az állami forrásokból (beleértve a hozzájárulásokat is) finanszírozott intézkedések kapcsán a Bizottság kitartóan azon a véleményen volt (30), hogy ha az állam finanszírozza a termékek előállításával vagy forgalomba hozatalával kapcsolatos kötelező ellenőrzések költségeit, azt az adott vállalkozások számára biztosított szelektív előnynek kell tekinteni (31). Az állam valójában csökkentette azokat a költségeket, amelyek normál esetben a vállalkozások költségvetésének részét képezik. A fentiekből levonható az a következtetés, hogy az alkalmazandó jogszabályok értelmében BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak és egyéb gazdasági szereplők gazdasági tevékenységet folytatnak, és 2001. január 1-jétől kezdve állami támogatásban részesültek a BSE-vizsgálatok állam általi finanszírozása révén.
(91)
Azok a Belgium által felvetett érvek (lásd a (37) és azt követő preambulumbekezdéseket), amelyek értelmében a BSE-vizsgálatok finanszírozása a közegészség védelmét szolgálja, illetve, hogy az adott tagállam dönthet úgy, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozásához a rendes rendszert alkalmazza, nem fogadhatók el a (74) preambulumbekezdésben említett okok miatt. A szelektivitás konkrétabb értékelése során Belgium azzal érvelt, hogy csak akkor lehet szelektivitásról beszélni, amennyiben a rendes rendszerhez képest egyes ágazatok vagy vállalkozások kedvezményezett elbánást élveznének. A tény, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása terén különbségek vannak az egyes tagállamok között, és hogy ez a verseny torzulásához vezethet, Belgium véleménye szerint nem az állami támogatásokkal, hanem a jogszabályok harmonizációjával kapcsolatos kérdés.
(92)
Azonban ez az érvelés nem fogadható el. Az N 9/05 és N 10/05 határozatban jelzettek szerint a szelektivitási kritérium akkor teljesül, ha az előnyben csak bizonyos vállalkozások vagy egy adott tevékenységet folytató ágazat részesül. Adott esetben - nemzeti szinten - a BSE-vizsgálatok állam általi finanszírozása csak egy meghatározott ágazat, azaz a BSE-vizsgálatoknak alávetendő szarvasmarhaféléket tenyésztő ágazat számára jelent előnyt. Közösségi szinten a BSE-vizsgálatok finanszírozása a belga vállalkozások javára az állam által vagy állami források felhasználásával e vállalkozások számára előnyt biztosít a külföldi versenytársaikkal szemben, akik esetében a kötelező BSE-vizsgálatok finanszírozását nem vállalja magára az állam vagy az nem állami forrásokból történik. A TSE-iránymutatások preambuluma (8. és 9. pont) egyértelműen kimondja, hogy az ágazatot a költségek viselése céljából folyamatban lévő harmonizáció lassú volt, valamint a Bizottság ezért úgy döntött, hogy egyértelműsíti és módosítja politikáját a BSE-vizsgálatok által okozott költségekre vonatkozó állami támogatások tekintetében. A TSE-iránymutatások 24. pontjában pedig szerepel, hogy vizsgálatok kötelezővé tétele közösségi vagy a nemzeti jogszabályokon alapulhat. Ez a pont egyértelműen jelzi, hogy a vizsgálatok végrehajtásának kötelezővé tételével kapcsolatosan nincs közösségi harmonizáció, és, hogy egy adott tagállam vállalkozásait előnyös helyzetbe hozó szelektív támogatás is kialakulhat ebből kifolyólag. Következésképpen az állami forrásokból finanszírozott intézkedések - köztük a hozzájárulások - szelektív előnyt biztosítanak az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodóknak, vágóhidaknak vagy egyéb gazdasági szereplőknek, mivel ezek az intézkedések csökkentik az e kedvezményezettekre háruló költségeket. Ezek az előnyök nem közvetlen kifizetések útján valósulnak meg, hanem a BSE-vizsgálatok költségeinek a közhatóságok általi átvállalásával, mivel közvetlenül ezek a hatóságok fizetik ki a vizsgálatok költségét a vizsgálatokat a vágóhidak kérésére elvégző laboratóriumok számára, és a költségeket kiszámlázzák az AFSCA felé.
(93)
A díjakból finanszírozott támogatási intézkedések tekintetében fontos megvizsgálni, hogy megvalósul-e előny e díjakon keresztül. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban (a (61) és (62) preambulumbekezdésben) foglaltak szerint csak akkor beszélhetünk előnybe részesítésről, ha ezek a díjak nem érik el az AFSCA által a gazdasági szereplők számára ténylegesen nyújtott szolgáltatások valós költségeit. Fontos annak ellenőrzése is, hogy a díjak a vállalkozások számára az AFSCA által ténylegesen nyújtott szolgáltatások kifizetését szolgálják-e. Pontosabban, felmerül a kérdés, hogy előnyhöz jutottak-e a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után 10,70 EUR díjat megfizető vágóhidak és termelők a 2004. december 1. és 2005. december 31. közötti időszakban, valamint ténylegesen részesültek-e az AFSCA által nyújtott szolgáltatásokból.
(94)
A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatra adott válaszukban a belga hatóságok jelezték, hogy a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj volt az egyetlen finanszírozási forrás az AFSCA számára a BSE-vizsgálatok költségeinek fedezésére, kivéve az AFSCA tartalékait és az Államkincstár visszafizetendő előlegeit. A díjat a vágóhidak fizették be. A belga hatóságok megemlítették, hogy nem határoztak meg semmilyen jogi kötelezettséget a vágóhidak számára, hogy a díj összegét kiszámlázzák az ügyfeleik felé, de a vágóhidak gyakorlata az, hogy a díj költségét elkülönítve kiszámlázzák a termelők számára. Ezt Belgium példaként csatolt számlákkal bizonyította, amelyekről egyértelműen látszott, hogy a vágóhidak a díj összegét elkülönítve számlázzák ki a termelők felé. Belgium úgy véli, hogy nem szükséges hivatalosan szabályozni azt, hogyan hárítsák át a vágóhidak az általuk kifizetett díjat a termelőkre vagy a szolgáltatások egyéb potenciális kedvezményezettjeire, mivel ezt a költséget a vágás során fellépő és a termelőknek kiszámlázott egyéb költségekhez hasonlóan számlázzák ki a termelők felé.
(95)
Ezért a fentiekből az a következtetés vonható le, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor a (44) preambulumbekezdésben kifejezett kételyt - amely szerint a vágóhidak számára megállapított díj sokkal magasabb a szolgáltatás más kedvezményezettjei számára megállapítottnál - eloszlatták a Belgium által e díj összegének a termelők felé történő kiszámlázására vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információk.
(96)
Arra vonatkozóan, hogy a BSE-vizsgálatok ára a piaci ár-e, Belgium jelezte a Bizottság részére először is, hogy 2005 júliusa óta az AFSCA által javasolt árak 40 EUR alatt vannak, miközben a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások 40 EUR-ban határozzák meg a Közösségben az adott időpontban elérhető legalacsonyabb árat. Ez azt jelzi, hogy az árak illeszkednek a meghatározott időszakban Európa más részein alkalmazott árfekvéshez. Másodsorban, Belgium azt válaszolta a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatra, hogy a helyzet megegyezik az N 9/05 és N 10/05 határozatban vizsgált helyzethez, amely határozat arra a következtetésre jutott, hogy a szolgáltatások nyújtóinak meghatározása nyílt és hátrányos megkülönböztetéstől mentes eljárások szerint történt (lásd az N 9/05 és N 10/05 határozat (82) preambulumbekezdését). Harmadjára, a Bizottság tudomásul veszi Belgium azon elkötelezettségét, hogy minden rendelkezésre álló jogi intézkedést megtegyen azon összegek visszafizettetése érdekében, amelyek a vizsgálatok árán felül kerültek kifizetésre olyan esetekben, ahol a belga versenyhatóságok jogellenes árkartell fennállását állapították meg a laboratóriumok között, amely árkartellek a vizsgálatok árainak növekedését eredményezték volna. E megfontolások alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a díjak nem tekinthetők állami forrásból származónak, amennyiben az AFSCA részére a BSE-vizsgálatokért fizetett díjak az AFSCA által a vállalkozások számára ténylegesen nyújtott szolgáltatás fejében történt kifizetések, és azok a piaci árakon alapulnak.
(97)
Az N 9/05 és N 10/05 határozattal összhangban levonható az a következtetés, hogy a díjból sem a vágóhidaknak, sem a termelőknek nem származott előnye, mivel a díj egy szolgáltatás ellenértékének megfizetését szolgálja, amely szolgáltatást a díj fizetője igénybe vette, valamint hogy a vizsgálat díja a piaci áron alapul. Ez a következtetés egyben azt is jelenti, hogy megállapítható az állami források felhasználásával megvalósuló finanszírozás hiánya, mivel a vizsgálat ára összhangban van a piaci árral.
5.1.3. A verseny torzulása és a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatás
(98)
Ami az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazását szabályozó egyéb feltételeket illeti, az intézkedés hatással lehet Belgiumnak ebben az ágazatban betöltött helyére (32). Mivel a belga vállalkozások erős versenynek kitett nemzetközi piacon vannak jelen, az intézkedés torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget (33) és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.
5.1.4. Következtetések a támogatás természetével kapcsolatban az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében
(99)
A Bizottság - a fentiek alapján - úgy véli, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása hozzájárulások és egyéb, fent említett állami források útján állami forrásokból finanszírozott előnynyújtás. Ez az előny torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, egyes válllakozások és egyes termékek előnyben részesítésével, ennélfogva hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. Az előnyben az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak vagy egyéb gazdasági szereplők részesülnek. Ezért a Bizottság azt a következtetés vonja le, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Ezzel szemben a BSE-vizsgálatok díjakból finanszírozott része nem minősül támogatásnak, mivel a díj megfizetésére kötelezettek piaci áron nyújtott szolgáltatásokat vesznek igénybe.
5.2. A támogatás jogellenessége
(100)
2001. január 1. óta a belga hatóságok nem értesítették a Bizottságot az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a BSE-vizsgálatok finanszírozását célzó támogatási intézkedésekről. Az 1/2004/EK rendelet szerinti támogatások mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesítik az említett rendeletben foglalt feltételeket. Következésképpen a támogatások jogellenesek, amennyiben nem teljesítik az említett feltételeket.
5.3. A támogatások finanszírozása
(101)
Mivel részben járulék jellegű adóból, azaz hozzájárulásból finanszírozott állami támogatásokról van szó, a támogatások által finanszírozott tevékenységeket, valamint magát a támogatások finanszírozását a Bizottság általi vizsgálatnak kell alávetni. Egy adott állami támogatás finanszírozásának a belső piaccal való esetleges összeegyeztethetetlensége magukat a támogatásokat is összeegyeztethetetlenné teszi, még abban az esetben is, ha a támogatások nyújtása az alkalmazandó versenyszabályok szerint történik.
(102)
Az állandó joggyakorlat értelmében az adók nem tartoznak az EUMSZ állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá, hacsak nem valamely támogatási intézkedés finanszírozását szolgálják úgy, hogy annak szerves részét képezik (34). Ahhoz, hogy valamely adót vagy annak egy részét valamely támogatási intézkedés szerves részének lehessen tekinteni, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia abban az értelemben, hogy az adó bevétele kötelező módon a támogatás finanszírozásához van rendelve (35). Amennyiben ilyen viszony áll fenn, az adó bevétele közvetlenül befolyásolja a támogatás jelentőségét (36), és ebből következően annak értékelését is, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal (37).
(103)
Ezért meg kell vizsgálni, hogy a 2004. július 1-jétől kezdődően levont hozzájárulás megfelel-e a (102) preambulumbekezdésben említett kritériumoknak, valamint különbséget kell tenni a különböző időszakokban alkalmazandó jogi eszközök között. A finanszírozott támogatás mentesség alá esik, azonban ez a mentesség nem vonatkozik a támogatás finanszírozási rendszerére, következésképpen igazolni kell a finanszírozási rendszer jogszerűségét a szóban forgó időszak egészére.
5.3.1. 2004. július 1-jétől2005. december 31-ig
(104)
Ebben az időszakban a támogatások előfinanszírozása az AFSCA által, valamint a 2004. október 15-i királyi rendelet szerinti hozzájárulásokból történt (ez utóbbiak azonban nem képezik e szakasz részét, mivel nem támogatásokról van szó - lásd a (97) preambulumbekezdést). Fontos ellenőrizni, hogy a finanszírozási rendszer a támogatási intézkedés szerves részét képezte-e. A hatályban lévő jogszabályokból nem következik, hogy az AFSCA finanszírozási módja és a BSE-vizsgálatok finanszírozása között kötelező hozzárendeltségi viszony állna fenn, valamint az sem, hogy az adó bevétele kötelező módon a támogatás finanszírozásához lenne rendelve. Valójában az AFSCA létrehozásáról szóló, 2000. február 4-i törvény különböző forrásokat ír elő az AFSCA finanszírozására (lásd a (82) preambulumbekezdést). Ráadásul nem lehet megállapítani, hogy az adó bevétele közvetlenül hatással lenne a támogatás nagyságára, mivel a vizsgálatokat egyrészt a díjakból finanszírozták, az AFSCA pedig finanszírozta a többletet. Következésképpen az AFSCA által kifizettet támogatások összege a vizsgálatok árának függvényében, nem pedig az AFSCA részére befizetett hozzájárulások függvényében változik. Összefoglalva: a hozzájárulásokból származó bevételek és az előfinanszírozás visszatérítése között nem áll fenn kötelező hozzárendeltségi viszony.
5.3.2. 2006. január 1-jétől kezdve
(105)
E dátumtól kezdődően a hozzájárulások kérdését az AFSCA finanszírozására szolgáló hozzájárulásokról szóló királyi rendelet szabályozza. Az N 9/05 és N 10/05 határozat megvizsgálta a hozzájárulásokon keresztül megvalósuló finanszírozási rendszert és azt találta, hogy a BSE-vizsgálatokhoz kapcsolódó költségek egy részének finanszírozási módszere nem foglalja magában az importált vagy exportált termékek hátrányos megkülönböztetését, és nem sérti a Szerződés rendelkezéseit (38). Ahogy az a (31) preambulumbekezdésben is szerepel, e határozat nem terjed ki a korábban már jóváhagyott intézkedésekre. Azonban mivel Belgium jelezte, hogy 2006. január 1-jétől kezdve a hozzájárulások egy része korábbi BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére szolgál, a Bizottság jogosult a finanszírozási rendszer vizsgálatára, amennyiben a hozzájárulások BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítését finanszírozzák.
(106)
Belgium jelezte, hogy a finanszírozási rendszer nem változott, leszámítva a díj indexálását. Az egyetlen módosított elem a hozzájárulásokból származó bevétel felhasználása a BSE-költségek előfinanszírozásának visszatérítésére 2006-ban.
(107)
Arra a kérdésre, hogy ez a finanszírozás a támogatási intézkedés szerves részét képezi-e, Belgium nemleges választ adott. A hozzájárulások 2006-ot követő hozzárendelése a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítéséhez nem volt hatással a nyújtott támogatás összegére. A belga hatóságok jelezték továbbá, hogy a visszatérítési rendszer egy szolidarizált visszatérítési rendszer, ahol minden egyes gazdasági szereplő járulékot fizet az AFSCA számára, és ennek a hozzájárulásnak egy része a BSE-vizsgálatok előfinanszírozásához kapcsolódó múltbéli költségek visszatérítésére szolgál. Minden olyan gazdasági szereplő, aki az érintett időszakban szarvasmarhaféléket tartott, egyenlő módon járul hozzá ehhez a rendszerhez, de nem ők az egyetlen hozzájárulók. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás finanszírozása nem képezi a szóban forgó támogatási intézkedés szerves részét.
5.4. A támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése
(108)
Mivel a támogatás állami támogatásnak minősül és az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik, meg kell vizsgálni, hogy az EUMSZ 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e.
(109)
A szóban forgó intézkedés ismeretében kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontját lehet alkalmazni, amely kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(110)
A 2000-2006-os időszakra vonatkozó, az agrárágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (39) (a továbbiakban: „a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások”) 23.3 pontja, valamint a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (40) értelmében az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (41) 1. cikke f) pontja alapján jogellenesnek minősülő minden támogatást a támogatás nyújtása időpontjában érvényben lévő szabályokkal és iránymutatásokkal összhangban kell értékelni. A Bizottság 2002-ben elfogadta a TSE-iránymutatásokat. Ezek az iránymutatások 2003. január 1-je és 2006. december 31-e között voltak alkalmazandók (42). A TSE-irányelvek 44. pontja előírja, hogy különösen a BSE-vizsgálatokra vonatkozó eseteken kívül a 659/1999/EK rendelet 1. cikke f) pontja szerinti jogellenes támogatásokat a támogatás nyújtása pillanatában alkalmazandó szabályokkal és iránymutatásokkal összhangban kell megvizsgálni. Tekintettel arra, hogy a támogatások nyújtása 2001. január 1. és 2005. december 31. között történt, a TSE-iránymutatások képezik e támogatások vizsgálatának megfelelő keretét.
(111)
A 2007-2013-as időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 194 c) pontjával összhangban a Bizottság 2007. január 1-jétől kezdődően nem alkalmazza tovább a TSE-iránymutatásokat, kivéve a TSE-iránymutatások 43. és azt követő pontjaiban meghatározott jogellenes támogatásokra vonatkozóan.
(112)
A különböző jogi rendelkezések alkalmazhatósága alapján két időszak különíthető el.
5.4.1. A 2001. január 1. és 2002. december 31. közötti időszak: a 2000-2006-os időszakra vonatkozó, a TSE-iránymutatások 45. pontjában hivatkozott mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjának alkalmazhatósága
(113)
A TSE-iránymutatások 45. pontja előírja, hogy a BSE-vizsgálatokkal kapcsolatos költségek fedezésére szolgáló, a TSE-iránymutatások alkalmazási dátumát (azaz 2003. január 1-jét) megelőzően nyújtott jogellenes állami támogatások esetében a Bizottság az ilyen támogatások összeegyeztethetőségét a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjával összhangban értékeli, és a Bizottság ilyen támogatások elfogadására vonatkozó gyakorlata 2001 óta azt mutatja, hogy a támogatás intenzitása elérheti a 100 %-ot.
(114)
A 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjával összhangban, ahhoz, hogy összeegyeztethető legyen,
-
az intézkedésnek olyan közösségi, nemzeti vagy regionális szinten létrehozott megfelelő program keretébe kell illeszkednie, amelynek célja a szóban forgó betegség megelőzése, figyelemmel követése vagy felszámolása (11.4.2. pont),
-
az intézkedés céljának a megelőzésnek vagy kártalanításnak vagy a kettő kombinációjának kell lennie (11.4.3. pont),
-
az intézkedésnek összeegyeztethetőnek kell lennie a célkitűzésekkel és a közösségi állat- és növény-egészségügyi jogszabályokban előírt speciális rendelkezésekkel egyaránt (11.4.4. pont),
-
a támogatás intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át (11.4.5. pont).
Amikor a támogatások nyújtására közösségi és/vagy nemzeti és/vagy regionális támogatási rendszer keretében kerül sor, a Bizottság megköveteli arra vonatkozó bizonyíték nyújtását, hogy nem áll fenn olyan túlkompenzálás veszélye, amely különböző rendszerek intézkedéseinek halmozásából ered. Miután egy adott közösségi támogatás jóváhagyásra kerül, a Bizottság erre vonatkozó határozatának dátumát és hivatkozási számait fel kell tüntetni.
(115)
Ami az első három feltételt illeti, a hivatalos vizsgálat megnyitásáról szóló határozat már megállapította, hogy azok teljesülnek (lásd a megnyitásról szóló határozat (80) preambulumbekezdését). A belga hatóságok továbbá alátámasztották ezt a megközelítést a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozathoz fűzött megjegyzéseikben. A BSE fertőző betegség, amely veszélyezteti az emberi egészséget. Olyan állati betegségről van szó, amelynek az elsődleges kitöréseiről közvetlenül értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot (43). Az intézkedés célja a levágott és elhullott állatok vizsgálata révén a BSE felszámolása. A gazdálkodók által viselt költségek kompenzációjának biztosítania kell, hogy az intézkedések valóban megvalósulnak. Minden intézkedést a közösségi jogszabályokkal összhangban vagy azok által javasolt módon kell meghozni (44).
(116)
Ami a negyedik feltételt illeti, a Belgium által rendelkezésre bocsátott információk azt mutatják, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása ebben az időszakban 111,81 és 63,45 EUR között váltakozó összeget tett ki (lásd az (56) preambulumbekezdést). Ezek a költségek fedezik a laboratóriumi analízis, az állatorvos általi mintavétel, valamint a vizsgálati készlet költségeit. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a költségek összhangban vannak a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatásokban említettekkel, amely iránymutatások tartalmazzák többek között az egészségügyi ellenőrzések, a vizsgálatok és egyéb szűrővizsgálati intézkedések valós költségeit.
(117)
Összefoglalásképpen elmondható, hogy a 2001. január 1-jétől2002. december 31-ig tartó időszakban nyújtott támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal.
5.4.2. A 2003. január 1. és 2005. december 31. közötti időszak: a TSE-iránymutatások 21. és azt követő pontjainak alkalmazhatósága
(118)
A TSE-iránymutatások 23. pontjával összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy továbbra is engedélyezi a BSE-vizsgálatokkal kapcsolatos költségek akár 100 %-át lefedő támogatásokat, a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjában kifejtett alapelveket követve (lásd a (114) preambulumbekezdést).
(119)
Ezenkívül a TSE-iránymutatásokkal összhangban az alábbi feltételeknek is teljesülniük kell:
-
2003. január 1-jétől kezdődően az emberi fogyasztás céljából levágott szarvasmarhafélék kötelező BSE-vizsgálata esetén a támogatások - beleértve a közösségi kifizetéseket is - nem haladhatják meg a 40 EUR-t vizsgálatonként (lásd a TSE-iránymutatások 24. pontját),
-
a BSE-vizsgálatok által okozott költségek fedezésére szolgáló állami támogatást annak a gazdasági szereplőnek kell kifizetni, akinek a telephelyén a vizsgálat céljára szolgáló mintákat vették. Amennyiben a támogatást laboratóriumok részére folyósítják, bizonyítani kell, hogy a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz (a TSE-iránymutatások 25. pontja).
(120)
A (115) és (116) preambulumbekezdésben már jelzetteknek megfelelően a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatásokban foglalt négy feltétel teljesült.
(121)
A vizsgálatonkénti 40 EUR maximális összegre vonatkozó feltétek tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy ez az összeg 2003. január 1. és 2004. június 30. között túllépésre került. A Belgium által rendelkezésre bocsátott adatok szerint az említett időszakban a túllépés teljes összege 6 619 810,74 EUR volt. 2004. július 1-jétől kezdődően a vizsgálat teljes költsége 40 EUR alatt maradt (lásd a (64) preambulumbekezdést). A belga hatóságok jelezték, hogy ezek az összegek lefedték a nemzeti és a közösségi kifizetéseket is (lásd az (58) preambulumbekezdést).
(122)
Azt a feltételt illetően, amely előírja, hogy a támogatást annak a gazdasági szereplőnek kell kifizetni, akinek a telephelyén a vizsgálat céljára szolgáló mintákat vették, valamit hogy amennyiben a támogatást laboratóriumok számára folyósítják, bizonyítani kell, hogy a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz (a TSE-iránymutatások 25. pontja), a Bizottság arra jutott, hogy ez a feltétel teljesül.
(123)
Ahogyan az a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban is szerepel, a belga hatóságok jelezték, hogy a BSE-vizsgálatok költségeit közvetlenül a laboratóriumoknak fizetik ki. A gazdasági szereplőknek semmilyen laboratóriumi díjat nem kell fizetniük a szarvasmarhaféléken végzett BSE-vizsgálatok után. Ez az értékelés megfelel a hasonló rendszerre az N 9/05 és N 10/05 határozat (95) preambulumbekezdésében meghatározotthoz. Ahogyan az korábban már elhangzott, a termelőknél csak a díj jelentkezik költségként (lásd a (93) és soron következő preambulumbekezdéseket), de a BSE-vizsgálatok finanszírozásának ez a része nem képez támogatást. Következésképpen a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz.
5.4.3. 2006. január 1-jétől kezdődően
(124)
Ami a 2006. január 1-jét követő időszakot illeti, a Bizottság az N 9/05 és 10/05 határozatra hivatkozik, mivel e határozatnak nem célja az említett határozatban jóváhagyott támogatások ismételt tárgyalása.
5.4.4. Következtetés
(125)
Következtetésként elmondható, hogy a 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszakban a BSE-vizsgálatok finanszírozásának célját szolgáló, vizsgálatonkénti 40 EUR összeget meghaladó, összesen 6 619 810,74 EUR összeget kitevő támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal.
5.5. Az előfinanszírozott költségvetés visszatérítése
(126)
Ahogyan az korábban már elhangzott, a 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszakban végzett vizsgálatok finanszírozása állami forrásokból, a vizsgálatonkénti 40 EUR maximális összeg túllépésével történt.
(127)
Belgium e többlet visszatéríttetése mellett döntött, amit a 2006. január 1-jétől kezdődően kezdetben 15 éves időszakra felosztott, majd később megszüntetett, az AFSCA finanszírozására levont hozzájárulás összege segítségével biztosít. A belga hatóságok szerint azért szükséges ez a globális megközelítés, mivel a gyakorlatban bonyolult lenne az egyéni visszatérítés megvalósítása, mert egyes gazdasági szereplők már elhunytak vagy beszüntették tevékenységüket.
(128)
Utolsó, 2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy az AFSCA a 2005-2006-os évek során megkezdte a visszatérítést az AFSCA forrásai segítségével.
(129)
A javasolt visszatérítési rendszer azonban nem felel meg a jogellenes és nem összeegyeztethető állami támogatás esetén alkalmazandó visszatérítés alapvető követelményeinek. A joggyakorlatnak megfelelően a visszatéríttetés célja a szóban forgó támogatás nyújtása előtt a piacon fennállt helyzet visszaállítása. A korábbi állapot visszaállítására vonatkozó cél akkor valósul meg, ha a jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat a kedvezményezett visszafizeti, hogy ez utóbbi elveszítse az előnyt, amelyet a piacon a versenytársaihoz képest élvezett, tehát a támogatás folyósítása előtti helyzet visszaállításra kerül (45). A visszatérítendő támogatás tartalmazza a Bizottság által meghatározott méltányos nagyságú kamatot, amelyet a jogellenes támogatás kedvezményezett számára való rendelkezésre bocsátásának napjától a visszatérítés napjáig terjedő időszakra kell alkalmazni (46). Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (47) alapján a kamatot kamatos kamattal kell kiszámítani, azonban itt nem ez történt. Továbbá a 659/1999/EK rendelet 14. cikke előírja, hogy a tagállam minden intézkedést megtesz a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtása érdekében. A Belgium által javasolt és részben megvalósított visszatérítés nem felel meg a fent említett követelményeknek és nem tekinthető a 659/1999/EK rendelet 14. cikkében előírt visszatérítésnek.
6. KÖVETKEZTETÉSEK
(130)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a BSE-vizsgálatok díjak általi finanszírozása nem minősül állami támogatásnak.
(131)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása állami forrásokból az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodóknak, vágóhidaknak vagy egyéb gazdasági szereplőknek nyújtott támogatásnak minősül. Ez a támogatás a 2001. január 1-jétől2002. december 31-ig terjedő időszakra, valamint a 2004. július 1-jétől2005. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan a belső piaccal összeegyeztethető. A 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszak tekintetében viszont nem összeegyeztethető. A támogatás összeegyeztethetetlen részét a vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó összegek jelentik, amely Belgium szerint összesen 6 619 810,74 EUR.
(132)
A Bizottság megállapítja, hogy Belgium a január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott támogatást a BSE-vizsgálatok finanszírozásához. 2003. január 1-jétől kezdődően a támogatásra mentesítési rendelet vonatkozott, de mivel e mentesítési rendelet feltételei nem teljesültek, a támogatások jogellenesek.
(133)
A vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó, jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat vissza kell téríttetni, kivéve az olyan specifikus projektekhez nyújtott támogatásokat, amelyek - a támogatás folyósításának időpontjában - megfelelnek az alkalmazandó de minimis rendeletben meghatározott összes feltételnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A díjakból finanszírozott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.
(2) A 2001. január 1. és 2002. december 31. közötti időszakban, valamint a 2004. július 1. és 2005. december 31. közötti időszakban a kötelező BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak és egyéb gazdasági szereplők javára a BSE-vizsgálatok állami forrásból történő finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül.
(3) A 2003. január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban a kötelező BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak vagy egyéb gazdasági szereplők javára a BSE-vizsgálatok állami forrásból történő finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül a vizsgálatonként 40 EUR alatti összegek esetében. A vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó összegek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, és ezeket vissza kell téríttetni, kivéve az olyan specifikus projektekhez nyújtott támogatásokat, amelyek - a támogatás folyósításának időpontjában - megfelelnek az alkalmazandó de minimis rendeletben meghatározott összes feltételnek.
(4) Belgium a 2001. január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott támogatást a BSE-vizsgálatok finanszírozásához.
2. cikk
(1) Belgium meghozza a szükséges intézkedéseket az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett jogtalan és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásoknak a kedvezményezettektől történő visszafizettetése érdekében.
(2) A visszafizettetésre kerülő támogatások tartalmazzák a kamatot is, a támogatásnak a kedvezményezett számára történő rendelkezésre bocsátásának időpontjától a visszafizetés időpontjáig számítva.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.
(4) A visszafizettetést késedelem nélkül végre kell hajtani, a nemzeti jog által előírt eljárásokkal összhangban, amennyiben azok lehetővé teszik e határozat azonnali és hatékony végrehajtását.
3. cikk
Az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatást azonnal és hatékonyan kell visszafizettetni.
Belgium biztosítja, hogy e határozatot az értesítésétől számított négy hónapon belül végrehajtja.
4. cikk
(1) E határozat értesítésének dátumától számított két hónapon belül Belgium benyújtja a Bizottsághoz az alábbi információkat:
a)
az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatásból részesült kedvezményezettek listája, valamint az egyes kedvezményezettek részére nyújtott támogatás teljes összege,
b)
a kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (támogatás és a visszatérítési kamatok),
c)
az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes leírása,
d)
igazoló dokumentumok arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Belgium mindaddig tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása céljából elfogadott nemzeti intézkedések nyomán elért eredményekről, amíg az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött.
(3) Az (1) bekezdésben előírt két hónapos időszak leteltével Belgium - a Bizottság egyszerű kérésére - jelentést nyújt be az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedésekről. Ebben a jelentésben Belgium részletes tájékoztatást ad a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatás és kamatok összegéről.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 27-én.