ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 18.)
a Németország által a Hypo Real Estate számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/118/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG -
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, (1)
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
azt követően, hogy az említett cikkek értelmében felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre, (2)
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2008. október 2-án az Európai Bizottság ideiglenesen, azaz hat hónapos időtartamra, illetve a bank hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási tervének benyújtásáig engedélyezte a Hypo Real Estate Holding AG számára nyújtott 35 milliárd EUR összeg feletti, állami kezességvállalás formáját öltő állami támogatást (bejegyezve az N 44/08. szám alatt). (3) Németország 2008. szeptember 30-án jelentette be az intézkedést.
(2)
2009. április 1-jén Németország a Hypo Real Estate konszernre (a továbbiakban: HRE) vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be (bejegyezve az N 196/09. szám alatt). 2009. április 17-én kelt levelével Németország kiegészítette a szerkezetátalakítási tervről szóló bejelentést, és a Bizottságot 60 millió EUR összegű tőkejuttatásról, valamint a jóváhagyott német bankmentési terv alapján biztosított, 52 milliárd EUR összeget kitevő állami kezességvállalási keret meghosszabbításáról értesítette. (4)
(3)
A Bizottság 2009. május 7-én (5) kelt levelével értesítette Németországot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. E határozatot (az eljárás megindítására vonatkozó határozat) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (6)
(4)
2009. június 3-án Németország 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (bejegyezve az N 333/09. szám alatt).
(5)
2009. augusztus 17-én Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyipiac-stabilizációs alap (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) által a HRE számára biztosított 52 milliárd EUR összegű kezességvállalásokat ismételten meg kívánja hosszabbítani (bejegyezve a C 15/09. szám alatt) (lásd (2) preambulumbekezdés).
(6)
2009. október 20-án és 21-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv újabb, aktualizált változatát, a Bizottságnál további, a HRE-t érintő tervezett intézkedéseket jelentett be (követeléskezelő társaság létrehozása, további garanciák biztosítása), valamint értesítette a Bizottságot a meglévő, 52 milliárd EUR összeget kitevő SoFFin-kezességvállalások újabb, immár harmadik meghosszabbításáról (bejegyezve az N 557/09. szám alatt).
(7)
2009. október 26-án az N 557/09. szám alatt Németország a HRE számára további 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatást és összesen 18 milliárd EUR összeget kitevő, a SoFFin által nyújtott kezességvállalást, valamint a SoFFin által a HRE-követeléskezelő társaságnak biztosított 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást jelentett be. (7) A Bizottság a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást nem engedélyezte.
(8)
2009. november 13-án a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges bizottsági határozat meghozataláig engedélyezte a 60 millió EUR, a 2,96 milliárd EUR és a 3 milliárd EUR összegeket kitevő tőkejuttatásokat (a C 15/09., az N 333/09. és az N 557/09. sz. ügyekben). E határozatot az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (8)
(9)
2009. december 15-én, 16-án és 17-én Németország a 2009. október 26-i bejelentés kiegészítéseként további adatokat szolgáltatott a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra vonatkozóan (bejegyezve az N 694/09. szám alatt).
(10)
2009. december 21-én a Bizottság a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összegű kezességvállalást ideiglenesen, maximum egy évre engedélyezte (N 694/09. sz. ügy). (9)
(11)
2010. április 30-án Németország a SoFFin által nyújtott 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (N 161/10. sz. ügy).
(12)
2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges határozat meghozataláig engedélyezte az 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást. (10)
(13)
2010. szeptember 2-án Németország a SoFFin által nyújtott 20 milliárd EUR összeget kitevő likviditási garanciát jelentett be (N 380/10. sz. ügy).
(14)
2010. szeptember 10-én Németország az értékvesztett eszközök átvételére vonatkozó intézkedést jelentett be (azaz az arra irányuló szándékot, hogy a HRE eszközeit az FMS-Wertmanagement AöR-re (11) (FMS-WM) ruházzák át), továbbá bejelentett egy maximum 2,13 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót és egy további, maximum 20 milliárd EUR összegű settlement garanciát (az eszközök átruházásával járó technikai kockázatok fedezésére) (N 380/10. sz. ügy).
(15)
2010. szeptember 24-én a Bizottság ismételten kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, valamint az eszközátvételi intézkedést, a 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és a maximum 20 milliárd EUR összeget kitevő settlement garanciát jóváhagyó ideiglenes engedélyt bocsátott ki. E határozatot (12) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság 2010. szeptember 24-én hozott határozata nem terjedt ki a Németország által 2010. szeptember 10-én bejelentett maximum 2,13 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióra, azaz ezt a tőkeinjekciót a Bizottság nem engedélyezte.
(16)
2011. június 14-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv végső aktualizálását. 2011. június 15-én Németország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket, amely a kötelezettségvállalásait tartalmazza, és amelynek a kiegészítésére 2011. július 1-jén került sor.
(17)
2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a legutóbbi tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, mint ahogyan azt a 2010. szeptember 10-i bejelentés megjelölte, hanem csupán 2,08 milliárd EUR, és ezt az alacsonyabb összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják.
(18)
Időközben számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a Bizottság szervezeti egységei, Németország és a HRE további üzeneteket váltottak egymással.
(19)
A Bizottság továbbküldte Németországnak a harmadik felektől hozzá beérkezett észrevételeket, Németország észrevételét pedig a 2010. március 24-én kelt levéllel kapta meg.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
II.1. A kedvezményezett
(20)
A HRE 2003. októberben jött létre a HVB-csoport kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával foglalkozó egységeinek kiválása révén. 2007-ben a dublini székhelyű DEPFA Bank plc. vette át, és kibővítette tevékenységét a Public Sector Finance-szel (közfinanszírozás) és az Infrastructure Finance-szel (infrastruktúra-finanszírozás). A HRE konszern (13) részét alkotja jelenleg a Hypo Real Estate Holding AG („HRE holding”), valamint a három leányvállalat: a Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), a DEPFA Bank plc., valamint a felszámolás alatt álló Hypo Real Estate Finance B.V. fa. („HRE Finance fa.”). Mind a DEPFA Bank plc., mind pedig a PBB számos más leányvállalattal, valamint társasági részesedéssel rendelkezik. A PBB a konszern átnevezett fő bankja és az egyetlen a HRE holding három leányvállalata közül, amely a továbbiakban is üzleteket fog kötni. A PBB ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával (Öffentliche Investitionsfinanzierung, a továbbiakban a német rövidítés: ÖIF) foglalkozik. A DEPFA Bank plc. megszűnik, és a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt újabb üzleteket. Alaptevékenységei közé tartoztak lényegében a közfinanszírozási ügyletek és a költségvetési hitelek, valamint az infrastrukturális projektek finanszírozása (pl. utak, hidak, alagutak és középületek). A HRE Finance fa., mint ahogyan azt a neve is mutatja, egy felszámolás alatt álló vállalat. (14)
(21)
2010-ben alapították a HRE számára az FMS-WM követeléskezelő társaságot, amely azokat az eszközöket és származtatott ügyleteket kezeli, amelyeket az FMS-WM a HRE konszerntől azért vett át, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatokkal, illetve tőketerhekkel jártak. Az FMS-WM időközben a HRE eszközeinek nagy részét átvette. Az FMS-WM nem rendelkezik banki engedéllyel.
(22)
A HRE-nek a 2008. üzleti évben 5,5 milliárd EUR, a 2009. évben 2,2 milliárd EUR, a 2010. évben pedig 0,9 milliárd EUR összeget kitevő vesztesége merült fel.
(23)
A 3,02 milliárd EUR összegű (60 millió EUR 2009. márciusban, 2,96 milliárd EUR 2009. júniusban) tőkeinjekció révén Németország 90 %-os részesedést szerzett a HRE-ben. 2009 őszén került sor a kisebbségi részvényesek kizárására (squeeze-out), amikor Németország részesedésenként 1,30 EUR összegért megszerezte a maradék részesedéseket, így a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdonába került, majd ezt követően megkezdődött az átszervezés.
II.2. A HRE nehézségei a pénzügyi válság idején
(24)
2008. szeptember végén a HRE olyan likviditási hiánnyal szembesült, amely közvetlen fizetésképtelenséggel fenyegetett, a HRE ugyanis nem volt képes a piacokon rövid távú finanszírozáshoz jutni, mivel a pénzügypiaci válság egyes pénzpiacok összeomlásához vezetett. Miután a Lehman Brothers hitelezővédelmet kért, elsősorban a bankközi piac omlott össze szinte teljesen 2008. szeptember közepén.
(25)
A 2007. október óta a HRE 100 %-os leányvállalatának minősülő DEPFA Bank plc. üzleti modellje, amely elsősorban a bankközi piacon felvett finanszírozásra és más rövid távú fedezetlen finanszírozási forrásokra alapult, különösen törékenynek bizonyult a likviditási válság idején, olyannyira, hogy a bank a fennmaradását fenyegető problémákkal szembesült.
(26)
A HRE-nek kellett a DEPFA Bank plc. rövid távú likviditási szükségletét fedezni, azonban a 2008. szeptember 30-i lejáratú hitelkeret volumene meghaladta a HRE lehetőségeit. Ezenkívül a HRE konszernen belüli tranzakciók és ügyletek miatt (pl. követelések, garanciák és megerősítő levelek) a HRE konszern legtöbb vállalata is hasonló helyzetben volt. A likviditási hiányok tehát komolyan veszélyeztették a HRE konszern fennmaradását.
(27)
A HRE nehézségei többek között az olyan eszközök miatti régi terhekre is visszavezethetőek voltak, amelyek, tekintettel a tényleges rizikóprofiljukra, nem térültek meg megfelelően. Ezenkívül a HRE konszern több olyan kisebb pénzintézet összefonódása következtében jött létre, amelyek eltérő IT-alkalmazásokat használtak, […]. (15)
II.3. Az állami támogatások
(28)
Németország a HRE-nek összesen mintegy 9,95 milliárd EUR összegig terjedő tőkét juttatott, illetve juttat (ennek egy részét az FMS-WM-nek), valamint 145 milliárd EUR összegű kezességvállalást biztosított, illetve biztosít. Ezenkívül egy olyan eszközátvételi intézkedés került végrehajtásra a HRE javára, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz.
II.3.1. Tőkejuttatások
II.3.1.1. 60 millió EUR összegű tőkejuttatás
(29)
Mivel Németország a HRE feletti teljes körű ellenőrzést a HRE összes részvényének fokozatos megszerzése révén kívánta megszerezni, 2009. március 30-án a SoFFin részvényenként 3 EUR névértéken megvásárolta a HRE által kibocsátott 20 millió új részvényt. Ily módon a HRE 60 millió EUR összeget kitevő tőkeinjekcióhoz, a SoFFin pedig a HRE tőkéjéből 8,65 %-os részesedéshez jutott. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.
II.3.1.2. 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(30)
2009. június 2-án a HRE részvényesei úgy döntöttek, hogy új HRE-részvények kibocsátása révén 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióhoz jutnak. Az új részvényeket ezt követően a SoFFin vásárolta meg, amely így a HRE-ben 90 %-os részesedéssel rendelkezett. Az új részesedéseket 2009. június 8-án jegyezték be a cégjegyzékbe. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.
II.3.1.3. 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(31)
A 2009. október 26-án bejelentett összesen 3,0 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás összetétele az alábbiak szerint alakult:
a)
2 milliárd EUR összeget adtak a HRE holding és a PBB szabad tartalékába. A kisebbségi részvényesek kizárását (squeeze-out) követően a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin tulajdonába került.
b)
1 milliárd EUR összeget a PBB-nek juttattak csendes betétként egy nyereségtől függő, évi 10 %-os szelvénynyel.
(32)
A 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatásról szóló szerződéseket 2009. november 16-án írták alá, a Bizottság pedig a tőkejuttatást 2009. november 13-án engedélyezte ideiglenesen.
II.3.1.4. A maximum 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(33)
A HRE szabad tartalékaiba fektetett legfeljebb 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót két részletre osztották:
a)
1,4 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (ezt a részletet 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen engedélyezte, ezt követően a tőkeinjekciót végre is hajtották).
b)
Legfeljebb 450 millió EUR összegű tőkejuttatás. (A Bizottság erre a részletre vonatkozóan is ideiglenes engedélyt bocsátott ki 2010. május 19-én, az engedély azonban csak meghatározott körülmények fennállása esetén érvényes. (16) A tőkeinjekció ezen részét még nem hajtották végre, mert a megkövetelt körülmények ezidáig nem valósultak meg.)
(34)
A HRE szerkezetátalakítási tervében megjelölt teljes tőkeigény tartalmazza az 1,85 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót. A tőkeinjekció teljes összegéből 1,4 milliárd EUR összeget biztosítottak annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a szavatoló tőkére vonatkozó bankfelügyeleti előírásokat, továbbá hogy kockázati pufferrel rendelkezzenek. Az 1,4 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióról szóló szerződést 2010. május 20-án írták alá, az 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás fennmaradó részét, azaz 450 millió eurót pedig Németország szerint 2011 harmadik negyedévében teljesítik.
II.3.1.5. 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(35)
2010. szeptember 10-én Németország a HRE javára szóló legfeljebb 2,13 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be. 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, hanem 2,08 milliárd EUR, és ezt a 2,08 milliárd EUR összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják. Németország szerint a 2,08 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatásra 2011 harmadik negyedévében kerül sor. A SoFFin a 2,08 milliárd eurót a HRE holding tőketartalékába betéti követelésként befizette, azzal a feltétellel, hogy az Európai Bizottság ahhoz hozzájárul. A HRE holding 2010. október 1-jével a betéti követelést átruházta az FMS-WM-re.
II.3.2. Kezességvállalások
II.3.2.1. 35 milliárd EUR összegű kezességvállalások
(36)
2008. november 13-án Németország 35 milliárd EUR összegű állami kezességvállalásokat nyújtott a HRE refinanszírozási szükségletének áthidalása céljából. A kezességvállalásokat a Bizottság 2008. október 2-án ideiglenesen engedélyezte.
(37)
Ezek a kezességvállalások szolgáltak a Deutsche Bundesbank által nyújtott 20 milliárd EUR összegű likviditási kölcsön biztosítására, valamint a 15 milliárd EUR összegű, biztosítékkal fedezett azon kötvényeknek a biztosítására, amelyeket egy német pénzintézetekből álló konzorciumtól vettek át.
(38)
A HRE a 35 milliárd EUR összegű kezességvállalásokért az államnak alapdíjból és teljesítményalapú díjból álló ellentételezést fizetett. Az alapdíj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1 %-át, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,5 %-át jelentette évente. A teljesítményalapú díj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1,25 %-a, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,25 %-a volt évente.
II.3.2.2. 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások
(39)
2008. november és 2009. február között a HRE összesen 52 milliárd EUR összegű kezességvállalást kapott a SoFFin-tól a jóváhagyott német bankmentési terv alapján. (17)
(40)
A HRE a kezességvállalásnak a kötvények biztosítékkal való fedezése érdekében igénybe vett részéért 0,5 %-os jutalékot, míg a kezességvállalások igénybe nem vett részéért 0,1 %-os rendelkezésre állási jutalékot fizetett.
II.3.2.3. 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(41)
A 2009. december 23-án lejáró biztosítékkal fedezett banki kötvényeket a SoFFin egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalással váltotta fel, amelyet a Bizottság 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett.
(42)
A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.
II.3.2.4. 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(43)
A legfeljebb egy évre szóló és a Bizottság által 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett, a SoFFin által nyújtott 10 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra a HRE likviditási szükségletének fedezése miatt volt szükség.
(44)
A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.
II.3.2.5. 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(45)
A HRE-nek további, 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciára volt szüksége a tőkepiacon, valamint a tőzsdei határidős kamatlábügyletek piacán bekövetkezett azon kedvezőtlen fejlemények miatt, amelyekkel a HRE-nek az eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásáig kellett megbirkóznia. A kezességvállalást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte.
(46)
A HRE évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.
II.3.2.6. A maximum 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(47)
Egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű settlement garanciára volt szükség, mivel az eszközöknek a követeléskezelő társaságra való átruházásával kapcsolatos összetett technikai eljárást illetően még mindig voltak bizonytalanságok. A Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte a kezességvállalást.
(48)
A HRE a SoFFin-nak évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.
II.3.3. Az eszközök átruházása a követeléskezelő társaságra
(49)
2010. szeptember 10-én Németország továbbá bejelentette, hogy az FMS-WM-re ruházza át meghatározott eszközeinek nominálértékét körülbelül 210 milliárd EUR összegben, valamint származtatott ügyleteinek nominálértékét körülbelül 280 milliárd EUR összegben. Az FMS-WM az igazgatóság 2010. július 8-i határozata értelmében a német Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [a pénzügyipiac-stabilizációs alapról szóló törvény] (FMStFG 8a. §) alapján jött létre. Az FMS-WM a HRE konszern azon eszközeit és származtatott ügyleteit kezeli, amelyeket azért vett át a HRE-től, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatot rejtettek magukban, és aránytalan tőketerhet jelentettek. Az FMS-WM a HRE-től függetlenül működik, és a SoFFin veszteségkiegyenlítési kötelezettsége védi, banki engedéllyel azonban nem rendelkezik. Ennek eredményeként a HRE több eszközét csak szintetikusan lehetett átruházni, a specifikus körülményektől függően pedig különböző transzfermechanizmusok kerültek kidolgozásra annak érdekében, hogy a PBB, illetve a HRE konszern számára hasonló szabályozói tőkeátvételi hatást lehessen elérni.
(50)
Az átruházást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte. Ezen intézkedés során a nem stratégiai jellegű és nem teljesítő eszközöket, így az államkötvényeket vagy a nem teljesítő ingatlanhiteleket (vagy a (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint csupán a szabályozói tőkeszükségletüket) egy államilag támogatott társaságra ruházták át abból a célból, hogy a társaság azokat az évek folyamán kezelje. Az átruházott nem stratégiai jellegű eszközökhöz tartoztak azok is, amelyeket a fedezett kötvények biztosítására nem lehet felhasználni.
(51)
Az átruházásra ténylegesen 2010. szeptember 30-án került sor, ezen a napon az átruházásra kijelölt portfólió könyv szerinti értéke az amortizációt nem számítva 173 milliárd eurónak felelt meg. Összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményével (impaired-asset közlemény vagy IAC) (18) a Bizottság külső szakértőket kért fel, akiknek a portfólió értékelésében, a támogatási elemek vizsgálatában, valamint annak a kérdésnek a megválaszolásában kellett segítséget nyújtaniuk, hogy az átruházáskor a tényleges gazdasági értéknél magasabb értéket vettek-e alapul, és ha igen, akkor mennyivel magasabbat. Az IAC előírásainak megfelelően Németország is külső szakértőt bízott meg a független értékelés összeállításával.
(52)
A portfólió földrajzilag eltérő fekvésű kereskedelmi ingatlanok ingatlanhiteleit tartalmazta körülbelül 30 milliárd EUR értékben, amely hitelek lényegében irodaépületek és bevásárlóközpontok finanszírozására szolgáltak, viszonylag rövid futamidejűek (3 év) voltak, de gyengébb hitelminőséggel rendelkeztek.
(53)
A portfólió nem kereskedelmi ingatlanokkal foglalkozó része közfinanszírozásból, illetve közintézményeknek és közszolgáltatóknak kibocsátott kötvényekből, valamint az ezeknek nyújtott kölcsönökből tevődött össze. Ezen üzleti tevékenység nagy részét a sztenderd kötvények (plain vanilla kötvények) tették ki, de ide tartoztak a „strukturált hiteleszközök” (31 milliárd EUR) és az államkötvények (30 milliárd EUR) is. A portfólió ezen részébe tartozó eszközök minősége lényegesen jobb volt, mint a kereskedelmi ingatlanhitelek minősége. Tekintettel azonban arra, hogy az értékpapírok hosszú futamidővel rendelkeztek, és a piacon jegyzett hitelkockázati felár a felvásárlásukat követően megemelkedett, a piaci ár jelentős mértékű csökkenését kellett elkönyvelni ezen a területen is.
(54)
A Bizottság szakértői arra az eredményre jutottak, hogy több más állami támogatással ellentétben a komplex kereskedelmi ingatlanhitelek és strukturált hiteleszközök (lényegében diákhitelek értékpapírosítása, állami hitelek értékpapírosítása és a total return swap ügyletből származó 5 milliárd EUR) összességében biztonságosnak tekinthetőek. Ezekben a kategóriákban alacsony veszteségekkel számoltak, bár a veszteségeket a német szakértők által megállapítottnál nagyobb összegre becsülték a készpénz kötvényeknek (cash bonds) a Halcyon és Pegazus struktúrákban történő értékelése, valamint a total return swap ügylet negatív bázisa és a vele járó finanszírozási költségek miatt. A plain vanilla kötvényeket ellenben szorosan a paritáshoz igazított swap-értéken, és így magasan a tényleges gazdasági érték felett ruházták át. Ezenkívül olyan piacokon kereskedtek velük, amelyeket nem érintett különösebben az értékvesztés, így a tényleges gazdasági értéküknek amúgy is körülbelül a piaci értéküknek kellett volna megfelelnie. A Bizottság szakértői ezért arra az eredményre jutottak, hogy a szóban forgó portfóliórész tényleges gazdasági értéke (real economic value - REV) lényegesen alacsonyabb, mint az az érték, amelyen a HRE a portfóliórészt az FMS-WM-re átruházta.
(55)
A derivatíva-portfólió esetében a Bizottság szakértőinek eredményei nagyrészt megegyeztek azokkal az eredményekkel, amelyeket Németország szakértői állapítottak meg. Ezenkívül a hitelkockázat ellenértékét valamivel magasabban jelölték meg, mint a német szakértők, és figyelembe vettek néhány, a mintájukból származó adatot, valamint a „működési kockázatokra” irányuló általános terhelést, mivel a fedezetek általános hatékonyságánál a hiányokat illetően óvatos feltevésekre alapoztak.
(56)
Az alábbi táblázat a bizottsági szakértők eredményeit foglalja össze.
(milliárd EUR-ban)
Portfólió
Névérték
Átvételi érték (ÁÉ)
Δ REV - ÁÉ
(Németország számadatai)
Δ REV - ÁÉ
(a Bizottság szakértőinek számadatai)
Különbség
(Bizottság/Németország)
Kötvények
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturált hitelek
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Kereskedelmi ingatlanhitelek
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nem kereskedelmi ingatlanhitelek
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivatívák
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Összesen
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Ennek megfelelően a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti különbségként meghatározott támogatási összeget, amely az IAC alapján eleve összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a szakértők körülbelül 16,2 milliárd EUR összegben jelölték meg. A teljes támogatási összeg, azaz az átvételi érték és a piaci érték közötti különbség csak nehezen becsülhető meg, mivel a portfólió hitelrészére vonatkozóan nem áll rendelkezésre elegendő könnyen hozzáférhető piaci ár. Abban a szélsőséges esetben, ha a kötvények piaci értéke nullán állna, a teljes támogatási összeg 90 milliárd EUR összeget tenne ki. Ha a kötvényekkel úgy kereskednének, mint a likvid kötvényekkel - azokhoz hasonló futamidővel és hitelminőséggel -, a támogatási összeg körülbelül 20 milliárd EUR lenne.
II.4. A mélyreható vizsgálat megindításának és kiterjesztésének okai
(58)
2009. május 7-én a Bizottság mélyreható vizsgálatot indított a HRE javára nyújtott állami támogatás ügyében, amely vizsgálat lényegében amiatt indult, mert a Bizottságnak különösen a HRE refinanszírozási stratégiája és refinanszírozási szükséglete alapján kétségei merültek fel a HRE életképességét illetően. Az eredeti szerkezetátalakítási tervben, amelyet 2009. április 1-jén nyújtottak be a Bizottságnak, a HRE pénzügyi nehézségeinek okaként csak külső tényezőket jelöltek meg, ezenkívül a mérlegfőösszegnek csupán 25 %-kal való csökkentését célozták meg, ami azt jelenti, hogy a refinanszírozás volumene magas maradt volna. A HRE úgy tervezte, hogy a konszern mérlegfőösszegének csökkentését az eszközök piacon való eladásával hajtja végre, és nem az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházása útján. A szerkezetátalakítási tervben többek között az alacsony árréssel működő közfinanszírozást jelölték meg a HRE egyik fő tevékenységeként, a szerkezetátalakítási terv azonban szinte alig tartalmazott információt a szerkezetátalakítási folyamathoz nélkülözhetetlen kérdésekről, így az IT-rendszerek átalakításáról és integrációjáról. Ezenkívül a Bizottságnak akkor afelől is kétségei voltak, hogy a lehetséges versenytorzulások csökkentése érdekében tervezett intézkedések elegendőek, továbbá hogy a terhek megfelelő megosztása biztosítva lesz.
(59)
A mélyreható vizsgálatot 2009. november 13-án az alábbi okok miatt kiterjesztették:
a)
a HRE javára megvalósított újabb állami intézkedések, azaz egy 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (30) preambulumbekezdés), egy 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (31) és (32) preambulumbekezdés), egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (41) és (42) preambulumbekezdés), egy 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (43) és (44) preambulumbekezdés), valamint egy lehetséges felszámolási megoldás refinanszírozásához nyújtott 2 milliárd EUR (19) összegű kezességvállalás, továbbá ezeken az intézkedéseken kívül összesen 4 milliárd EUR összegig terjedő tőkeinjekciókat (az alábbi felosztásban: a (33) és (34) preambulumbekezdésben kifejtett 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás és a (35) preambulumbekezdésben említett 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás) kellett végrehajtani; valamint
b)
a Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések összhangban voltak a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményével (20) (közlemény a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről).
(60)
2010. szeptember 24-én a mélyreható vizsgálatot az alábbi okok miatt ismételten kiterjesztették:
a)
a HRE javára újabb állami intézkedéseket kellett végrehajtani, ebben az esetben egy 20 milliárd EUR összegű kezességvállalásról (lásd (45) és (46) preambulumbekezdés), egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű újabb kezességvállalásról (lásd (47) és (48) preambulumbekezdés), valamint az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházásáról (lásd (49) preambulumbekezdéstől az (57) preambulumbekezdésig) volt szó, továbbá
b)
a Bizottságnak kétségei voltak abban a tekintetben, hogy az eszközátvételi intézkedés - különösen az átláthatóságot, az értékelést, a tehermegosztást és az ellentételezést illetően - megfelel-e az IAC előírásainak, ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem történt meg annak a megfelelő bizonyítása, hogy a szerkezetátalakítási terv révén az életképesség helyreállítását, a megfelelő tehermegosztást és a lehetséges versenytorzulások megfelelő csökkentését biztosítani lehet.
II.5. A szerkezetátalakítási terv fő pontjai
(61)
Németország 2009. április 1-jén jelentette be a HRE szerkezetátalakítási tervének első tervezetét, és többszöri módosítást követően 2011. június 14-én nyújtotta be a Bizottságnak a terv végső aktualizálását. Jelen határozat minden további utalása a 2011. június 14-i végső változatra vonatkozik, kivéve, ha a határozat valamelyik másik tervet nevezi meg.
(62)
A szerkezetátalakítási terv szerint, miután a HRE értékvesztett eszközeit 210 milliárd EUR névértéken átruházta az FMS-WM követeléskezelő társaságra, és ily módon megszabadult azoktól, a HRE a tevékenységeit úgy fogja megtervezni, hogy fő bankja, a PBB megbízható finanszírozási koncepció és jobb belső ellenőrzés alapján működhessen. A HRE a jövőben a tevékenységeit sokkal kevésbé széles körben fogja kifejteni, mint a válság előtt, ez vonatkozik a mérlegfőösszegre, az új üzletek volumenére, a személyi állományra, a fióküzletek hálózatára, valamint a HRE regionális prioritásaira is.
(63)
Figyelmen kívül hagyva a megszűnő és a szintetikusan az FMS-WM-re átruházott tételeket, a válság előtti időszakhoz viszonyítva a PBB stratégiai mérlegfőösszege 2011 végére a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának fog megfelelni. Az ingatlanfinanszírozás terén az új ügyleteket a válság előtti szint 30 %-ára csökkentik (2007-ben a kereskedelmi ingatlanok finanszírozása esetében a HRE új ügyletei 32,1 milliárd EUR összeget tettek ki). A személyi állományban mintegy 30 %-os leépítést hajtottak végre, és a HRE-nek a válság előtt hivatalban lévő teljes igazgatóságát lecserélték. Több mint harminc részesedést - amelyek egyharmada Európán kívüli országokban volt - eladtak vagy felszámoltak, illetve azok jelenleg felszámolás alatt állnak, valamint 32 képviseletből 26-ot bezártak. Ezenkívül mintegy 180 millió eurós pénzügyi forrással elindult a „New Evolution” elnevezésű többéves projekt, amelynek célja az egész konszernt illetően az IT-környezet átalakítása.
(64)
A PBB a továbbiakban két stratégiai üzletágban, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása terén fejti ki tevékenységét. Mindkét terület olyan eszközökre korlátozódik, amelyek a német fedezett kötvények - jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények - szempontjából számításba jönnek. Az összes többi üzleti tevékenységet, így különösen a közfinanszírozást, az infrastruktúra-finanszírozást, a tőkepiaci ügyleteket és a vagyonkezelést a PBB a jövőben nem gyakorolja.
(65)
A HRE holding másik két leányvállalatát illetően az alábbiakat határozták meg: a DEPFA Bank plc. a jelen határozat kézbesítésének napjától megszűnik, és nem fejt ki több tevékenységet, ez vonatkozik továbbá a leányvállalataira is. A HRE Finance fa. felszámolás alatt áll, és szintén nem fejt ki több tevékenységet.
(66)
Németország szerint az az alapvető döntés, miszerint a HRE konzervatívabb üzleti stratégiát követ, és kiemelt finanszírozási forrásként német fedezett kötvényekre - Pfandbriefe (jelzálogkötvények) - koncentrál, a hitelügyletek minőségi javulását mutatja, mivel ezek a német Pfandbriefgesetz [a német fedezett kötvényekről szóló törvény] hatálya alá tartoznak, amely törvény különleges követelményeket támaszt a kockázatkezelés, -felügyelet és -ellenőrzés tekintetében, valamint olyan védelmi intézkedéseket tartalmaz, mint a hitelérték arány korlátozása. Ez a finanszírozási stratégia jelentős mértékben csökkenti a HRE korábbi függőségét a bankközi pénzpiactól, és mindenekelőtt a fedezett kötvények kiadása előtti tárolási szakaszra (warehousing-phase) korlátozódik.
III. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(67)
Harmadik felektől az alábbiakban összefoglalt észrevételek érkeztek be a Bizottsághoz:
a)
A német Pfandbriefbankok szövetsége (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:
-
A vdp meg van győződve arról, hogy a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas üzleti tevékenységre irányuló üzleti modell sikeresnek ígérkezik, valamint állami kezességvállalások nélkül képes biztosítani egy bank hosszú távú túlélési képességét és életképességét.
b)
A Heisse Kursawe Eversheds 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:
-
A Heisse Kursawe Eversheds azon a véleményen van, hogy a támogatás nyújtása sérti egyes részvényesek jogait, a HRE összes részvényének a SoFFin általi tervezett átvétele a kisebbségi részvényesek kizárásával (squeeze-out) újabb állami támogatást jelent, továbbá a kizárás nem megengedett, és a tőke szabad mozgásának elvébe ütközik.
c)
A Heisse Kursawe Eversheds 2010. februári észrevételének összefoglalása:
-
Ezenkívül a Heisse Kursawe Eversheds előadja, hogy a kisebbségi részvényesek kizárása (squeeze-out) az EUMSZ 107. cikkének f) pontja értelmében állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás sérti a tőke szabad mozgását, valamint a HRE-nek nyújtott állami támogatásokat csak abban az esetben lehetne engedélyezni, ha a HRE egy fenntartható szerkezetátalakítási terv alapján folytatja tovább a tevékenységét.
d)
Bohdan Kalwarowskyj 2010. februári észrevételének összefoglalása:
-
Kalwarowskyj úr véleménye szerint a 2009. október 5-i squeeze-out keretében benyújtott, a HRE-re vonatkozó értékbecslési jelentésből kiindulva egyértelműen levezethető a HRE túlélési képessége és magas teljesítménye, továbbá a SoFFin a HRE-vel együttműködve azon fáradozik, hogy a vállalkozás értékét alacsonyabbként tüntesse fel.
IV. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE VONATKOZÓAN
(68)
A Bizottság 2010. március 24-én kapta meg Németország észrevételét, amelyben Németország a harmadik felek által benyújtott észrevételekre reagál:
a)
A német Pfandbriefbankok szövetségét (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország szerint a vdp észrevétele megerősíti, hogy a HRE üzleti modelljére vonatkozó tervek kivitelezhető feltevéseken alapulnak.
b)
A Heisse Kursawe Evershedset érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország azon a véleményen van, hogy a squeeze-out nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. Tekintettel arra, hogy a squeeze-out nem minősül állami támogatásnak, a jelen eset mélyreható vizsgálata során nem releváns az a kérdés, miszerint fennáll-e a tőke szabad mozgása alapelvének megsértése (ami Németország szerint egyébként sem igaz).
c)
A Bohdan Kalwarowskyjt érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország egyetért Kalwarowskyj úr azon véleményével, miszerint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések alapján a HRE hosszú távú életképessége biztosítva lenne.
V. NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA
(69)
Németország elfogadja, hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
(70)
Németország 2011. június 15-én egy kötelezettségvállalási jegyzéket nyújtott be, amelyet 2011. július 1-jén kiegészített. (21) A kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a szerkezetátalakítási tervben bemutatott üzleti modellt átültetik a gyakorlatba, a terheket megfelelően megosztják, valamint a versenytorzulásokat a szükséges minimumra korlátozzák. A vállalások jegyzéke az alábbiak szerint foglalható össze:
a) A szerkezetátalakítási terv és a vállalások megvalósítása: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási tervet annak végleges változata alapján, valamint a vállalásokat teljes mértékben végrehajtja.
b) A kötelezettségek időtartama: A vállalások alapvetően a szerkezetátalakítás időtartamának végéig, azaz 2015. december 31-ig érvényesek. A DEPFA Bank plc.-re és leányvállalataira vonatkozó kötelezettségek azonban a DEPFA Bank plc. reprivatizációjával alapvetően megszűnnek, feltéve, hogy a reprivatizációra előbb kerül sor. Ebben az esetben Németország az eladást előzetesen bejelentené a Bizottságnak, és amennyiben az 2013. december 31. előtt valósulna meg, az eladást a Bizottság engedélye nélkül nem hajtaná végre. A PBB-re vonatkozó kötelezettségek a PBB reprivatizációjával - de semmi esetre sem 2013. december 31. előtt - megszűnnek.
c) Üzletágak: Németország rögzíti, hogy csak a PBB fejt majd ki üzleti tevékenységet, tevékenysége pedig csak két üzletágra, az ingatlanfinanszírozásra és a közbefektetések finanszírozására korlátozódik, míg minden más üzleti tevékenységgel felhagy (a közfinanszírozási portfólió a PBB mérlegében marad, de mint megszűnő portfólió), valamint a HRE összes többi társasága is felhagy üzleti tevékenységével.
d) A PBB reprivatizációja: Németország a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja a PBB-t.
e) A PBB növekedésének korlátai: Németország rögzíti, hogy a PBB növekedési rátája meghatározott határok között marad, mind a mérlegfőösszeg, mind pedig az új ügyletek volumenét tekintve.
f) Követeléskezelő társaság: Németország rögzíti, hogy 2013. szeptember 30-át követően a PBB az FMS-WM követeléskezelő társaság számára nem végez vagyonkezelői (asset management) és refinanszírozási szolgáltatásokat, továbbá rögzíti azt is, hogy szervezetileg biztosított ezen szolgáltatások harmadik felek általi átvételének lehetősége.
g) Piaci jelenlét: Németország biztosítja, hogy a PBB kizárólag az alábbi földrajzi piacokon köt új ügyleteket:
i)az ingatlanfinanszírozás terén:
-
a legfontosabb piacok: (22) Németország, Nagy-Britannia, Franciaország és Spanyolország
-
további piacok: Svédország, Lengyelország, Cseh Köztársaság, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia és Magyarország
ii)a közbefektetések finanszírozása terén:
-
a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország
-
további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Cseh Köztársaság, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg és Nagy-Britannia.
h) A követeléskezelő társaság igénybevételéért járó ellenszolgáltatás: Németország rögzíti, hogy lehetőségének keretei között a HRE ellenszolgáltatásként megfelelő ellentételezést fizet az FMS-WM követeléskezelő társaság igénybevételéért. Németország különösen azt biztosítja, hogy a Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) utasítást ad a HRE-nek arra vonatkozóan, hogy a HRE közvetlenül vagy leányvállalatai útján 1,59 milliárd eurót fizessen az FMS-WM számára. A kifizetést a HRE azon társaságai kell, hogy teljesítsék, amelyek vagyonelemeket ruháztak át a követeléskezelő társaságra és amelyek alaptőke-mutatója a 15 %-ot meghaladja. A PBB a csendes betét visszafizetésének érdekében visszatartja a nyereséget.
i) A kamatok és a nyereségrészesedések kifizetésének korlátozása: Németország rögzíti, hogy a jogi határokon belül a HRE és társaságai a kamatok és nyereségrészesedések kifizetésétől eltekintenek.
j) A visszafizetések korlátozása: Németország biztosítja, hogy a HRE és társaságai az egyéb saját eszközökért visszafizetéseket nem teljesítenek.
k) Vállalkozások felvásárlásának tilalma: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ideje alatt a HRE és társaságai nem vásárolnak fel más vállalkozásokat.
l) A HRE/PBB információs technológiáját érintő kötelezettség: Németország biztosítja, hogy a bank IT-rendszerének javítására irányuló projektet teljes mértékben végrehajtják.
m) Az új ügyletek minimálisan megcélzott hozamait érintő vállalás (RAROC): Németország rögzíti, hogy a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet (risk-adjusted return on capital, kockázattal kiigazított tőkemegtérülés) mutat.
n) Ellenőrző megbízott: Németország biztosítja a szerkezetátalakítási terv és a vállalások jegyzékében felsorolt valamennyi kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtását, továbbá azt, hogy a végrehajtást egy megfelelő képzettséggel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan ellenőrizni fogja.
VI. A TÁMOGATÁSOK ÉRTÉKELÉSE
VI.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása és a potenciális kedvezményezettek
(71)
A szóban forgó különböző intézkedéseket vagy közvetlenül Németország vagy a szövetségi kormány által létrehozott és ellenőrzött SoFFin biztosította, következésképpen azok állami forrásból származnak. Az intézkedések révén a HRE szelektív előnyhöz jutott, mivel a pénzintézet számára lehetővé vált az, hogy kedvező, a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett emeljen tőkét, kezességvállalásokkal biztosítsa be magát, és eszközátvételi intézkedéseket vegyen igénybe. A HRE nemzetközi szinten fejti ki tevékenységét, és versenyben áll a többi németországi és külföldi bankkal. Ezért ugyanazon okokból, mint amelyek a Bizottság korábbi, a HRE-t érintő határozataiban (23) is megjelennek, az intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.
(72)
A HRE konszernen belül csak a PBB (ideértve annak leányvállalatait is) köt új üzleteket, tehát aktív szereplő a piacokon. Következésképpen a PBB a vállalkozásnak az a része, amely a HRE tevékenységét folytatja (mindazonáltal a (63) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően csak korlátozott mértékben). A HRE-csoporthoz tartozó összes többi vállalati egység (azaz a DEPFA Bank plc. és leányvállalatai, valamint a HRE Finance fa.) megszűnés alatt áll, tevékenységeik a rendes felszámoláshoz szükséges minimumra korlátozódnak, és nem vesznek részt új üzletekben.
(73)
Valamennyi támogatási intézkedés legvégső célja - függetlenül attól, hogy azt hivatalosan a HRE, a HRE holding, a PBB vagy a DEPFA Bank plc. számára nyújtották - annak biztosítása, hogy a PBB továbbra is aktívan jelen legyen a piacokon. A szóban forgó versenytorzulást tehát a PBB folytatódó piaci jelenléte okozza. A DEPFA Bank plc., hasonlóan az FMS-WM-hez, pusztán azon eszközök követeléskezelő társaságának tekinthető, amelyeket különböző okokból kifolyólag nem ruháztak át az FMS-WM-re (a „rossz bankra”). Eszközeit azok esedékességéig értékesíti, vagy eladja a piacon, azonban a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt új üzleteket. (24)
(74)
Tekintettel arra, hogy a PBB tulajdonképpen a HRE gazdasági szempontból vett utóda, a Bizottság döntési gyakorlatával összhangban a PBB tekinthető a támogatás kedvezményezettjének (25), ennek megfelelően az alábbiakban kifejtett összeegyeztethetőségi vizsgálat középpontjában a PBB áll.
(75)
A Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételeivel összefüggésben, miszerint a sqeeze-out esetében állami támogatásról van szó, a Bizottság rögzíti, hogy bár a HRE javára véghezvitt tőkeinjekciók állami támogatást jelentenek, a kisebbségi részvényesek kizárása (azaz részvényeik átvétele a részvényeseknek fizetett megfelelő összeg ellenében) nem tartalmaz támogatási elemet, mivel a bank számára abból nem keletkezett állami forrásból származó előny. A squeeze-out keretében az állam a kisebbségi részvényesek javára teljesített kifizetéseket, ezeknek a kifizetéseknek azonban a HRE-re vonatkozóan semmilyen gazdasági következményük nem volt, a HRE-nél csak a tulajdonosi struktúra változott meg. Jelen határozatban ezért nem kell megvizsgálni azt a kérdést, hogy a sqeeze-out a Szerződésnek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseibe ütközik-e.
VI.2. A támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetősége
VI.2.1. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának az alkalmazása
(76)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. Mivel egy, a rendszerben különösen fontos szerepet betöltő bank összeomlása valamely tagállam pénzügyi piacait közvetlenül, a teljes gazdaságát pedig közvetve hátrányosan befolyásolja, a Bizottság a bankszektorban nyújtott állami támogatási intézkedések támogatásként való értékelését jelenleg erre a rendelkezésre alapítja, figyelembe véve a pénzügyi piacokon megfigyelhető tartósan instabil helyzetet.
(77)
Különösen a HRE-nek a német fedezett kötvények piacán való korábbi pozícióját, a HRE korábbi mérlegfőösszegét, valamint a HRE korábbi származtatott ügyleteinek körét figyelembe véve a Bizottság nem lát okot annak megkérdőjelezésére, hogy Németország a HRE-t a rendszer szempontjából fontos szerepet betöltő banknak minősítette.
(78)
A Bizottság leszögezi, hogy a HRE olyan megmentési célú támogatásokat vett igénybe, amelyeket a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, azonban ezeket a támogatásokat most abból a szempontból kell megvizsgálni, hogy azok a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetőek-e. A Bizottságnak ezért most az IAC és a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján le kell folytatnia ezen intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálatát, valamint az összes további szerkezetátalakítási intézkedés, azaz az 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások és a 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás összeegyeztethetőségének vizsgálatát.
VI.2.2. Értékelés az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (impaired-asset közlemény, IAC) alapján
(79)
Az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való bármilyen átruházását az IAC rendelkezéseivel összhangban kell megvalósítani. Ezenkívül a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ezen túlmenően szükség lehet néhány üzletágban vagy földrajzi területen a bank expanziójának piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül történő korlátozására abban az esetben, ha az expanziót sújtó közvetlen korlátozások a piacot gyengítenék, vagy az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében.
(80)
Amikor az átruházás szempontjából figyelembe vehető eszközök támogatásra való jogosultságáról van szó, az IAC (34) preambulumbekezdése szerint az eszközök támogatható kategóriáinak kiválasztása során pragmatikus és rugalmas megközelítést kell alkalmazni. A Bizottság más támogatási ügyekben alkalmazta már ezt a rugalmas megközelítést, és elfogadta azon eszközök átruházását, amelyek szigorú értelemben véve nem problémás eszközök voltak, hanem olyan eszközöknek minősültek, amelyek az érintett bank üzleti modelljének alapvető megváltoztatása szempontjából nem bírtak stratégiai jelentőséggel.
(81)
Amint azt az IAC (46) preambulumbekezdése kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ezért vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket a funkciókat az FMS-WM számára többé nem látja el.
(82)
Az IAC (21) preambulumbekezdése az értékelésre és tehermegosztásra vonatkozóan megállapítja, hogy a megfelelő ellentételezés a megkövetelt tehermegosztás részét képezi. A Bizottság megvizsgálja, hogy az IAC IV. mellékletével összhangban az eszközátvétel árazásakor olyan, az államnak nyújtott ellentételezést irányoznak-e elő, amely kellő figyelemmel van a tényleges gazdasági érték meghatározásakor becsült veszteségeket meghaladó jövőbeli veszteségek kockázatára. A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedésekkel kapcsolatos döntési gyakorlatával összhangban (26) a tőkeátvételhez szükséges ellentételezés értékelése a tényleges gazdasági értéken történő átvétel alapján történik, akkor is, ha ez az érték alacsonyabb az átvételi értéknél.
(83)
Az IAC (41) preambulumbekezdése szerint az átvételi értéknek meg kell felelnie a tényleges gazdasági értéknek. Ha egy tagállam - különösen az átmeneti fizetésképtelenség elkerülése érdekében - olyan átvételi érték alapul vételét tartja szükségesnek, amely meghaladja a tényleges gazdasági értéket, ez csak abban az esetben fogadható el, ha ezzel egyidőben átfogó szerkezetátalakítást tervez, és olyan rendelkezések bevezetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő támogatások későbbi visszakövetelését, például a „claw-back” mechanizmus révén.
(84)
Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, későbbi időpontban visszakövetelésre kerülő különbség, amelynek megállapítására független szakértők segítségével került sor, 16,2 milliárd EUR összeget tesz ki, és a bank különösen mélyreható szerkezetátalakítását és tevékenységeinek leszűkítését követeli meg. Az IAC (21) preambulumbekezdése szerint nem kell kiegészítő ellentételezést fizetni, mivel a 16,2 milliárd EUR összegű előzetes tőkekivonást követően az intézkedés nem eredményez további tőkeátvételt. (27)
(85)
A Bizottság megállapítja, hogy ezen összeg visszaköveteléséről Németország nem rendelkezett kifejezetten, azonban elfogadott olyan klauzulákat, amelyek, amennyire csak lehet, a visszakövetelést lehetővé teszik, és az alábbiakat írják elő:
a)
A HRE konszern 1,59 milliárd EUR összegű feltételes fizetési kötelezettsége a követeléskezelő társasággal szemben.
b)
A PBB a Németországi Szövetségi Köztársaság csendes betétjének a visszafizetésére használja fel a ki nem fizetett nyereséget.
c)
Az 1,59 milliárd EUR összeg teljes kifizetését követően a DEPFA Bank plc. részkonszernnek (azaz az anyavállalatnak és valamennyi leányvállalatának) az állami beavatkozásért cserébe megfelelő ellentételezést kell fizetnie Németországnak.
d)
Bár a HRE-t államosították, Németország szándéka az, hogy a PBB-t reprivatizálja annak érdekében, hogy a lehetséges reprivatizációból bevételhez jusson. Mivel a bank állami tulajdonba került, és az állam jelenleg a bank reprivatizálását tervezi, ezenfelül kijelenthető, hogy az állam, amennyire lehetséges, megpróbálja visszafogni a tevékenységét, továbbá kijelenthető az is, hogy a korábbi részvényesek eleget tettek feladataiknak.
A tervezett szerkezetátalakítás ráadásul nagyon széles körű, és a „jó” fő bank radikális, a HRE 2008. végi nagyságának 15 %-ára való lekicsinyítésével számol. A növekedés korlátozására, a termékkínálat korlátozására, a Corporate Governance-re és az állami pályázati felhívás keretében megvalósuló reprivatizációra vonatkozó vállalásokkal kapcsolatosan a szerkezetátalakítás egységes csomagja az IAC értelmében megfelelően széles körűnek tekinthető.
(86)
A Bizottság azt is leszögezi, hogy a bank elkötelezett dolgozói által továbbított adatok eloszlatták arra vonatkozó kételyeit, miszerint Németország és a HRE valószínűleg nem állnak készen arra és nincsenek abban a helyzetben, hogy a korlátlan átláthatóságot és az értékcsökkenés teljes közzétételét ex ante biztosítsák. Ezenkívül a HRE, részben a Bizottság kérésére, átvizsgáltatta adatai koherenciáját és minőségét, ami megkönnyítette az adatoknak a Bizottság szakértői által elvégzett végső vizsgálatát. Ezen túlmenően Németország és a PBB vállalta a kockázatkezelési és beszámolási rendszerek átfogó javítását annak érdekében, hogy eloszlassák a Bizottságnak a jövőbeli menedzsmentinformációs rendszer esetleges hibáira irányuló kételyeit.
VI.2.3. A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőség
(87)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény azokat a támogatásokkal kapcsolatos előírásokat mutatja be, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezetátalakítása érdekében alkalmazni kell. A közlemény szerint annak érdekében, hogy valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban tervezett szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a szerkezetátalakításnak biztosítania kell az érintett bank hosszú távú életképességét, rendelkeznie kell a kedvezményezett bank megfelelő saját hozzájárulásáról (tehermegosztás), valamint kielégítő intézkedéseket kell tartalmaznia a versenytorzulás korlátozását illetőn. (28)
(88)
A már nyújtott és a tervezett tőkejuttatások, valamint az eszközök átvételéből származó állami támogatás nagysága együttesen a HRE válság előtti, kockázattal súlyozott eszközállományának több mint 20 %-át teszik ki.
VI.2.3.1. A PBB hosszú távú életképességének helyreállítása
(89)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény 2. szakaszával összhangban Németország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely kifejti a HRE pénzügyi nehézségeinek okait, és részletesen bemutatja az üzleti modellt.
(90)
A szerkezetátalakítási tervből, valamint Németország kiegészítő észrevételeiből az derül ki, hogy a HRE nehézségei lényegében az alábbi tényezőkre vezethetőek vissza:
a)
Franchise finanszírozás nélküli és magukat kizárólag a pénz- és tőkepiacon finanszírozó bankként a HRE és különösen vállalata, a DEPFA Bank plc. nagymértékben egy olyan érintetlen bankközi tőkepiactól függtek, amely a Lehman Brothers fizetésképtelenségével átmenetileg teljesen bedőlt.
b)
Olyan eszközökön alapuló régi terhek, amelyek a tényleges rizikóprofiljukra tekintettel nem térülnek meg megfelelően.
c)
A HRE konszern több kisebb bank összefonódása révén jött létre, amelyek olyan eltérő IT-alkalmazásokat használtak, amelyek nem voltak integrálva egy átfogó, összehangolt kockázatkezelési rendszerbe.
(91)
A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az elsősorban a bank tőkehelyzetére és belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó szerkezetátalakításnak, valamint a tervezett intézkedéseknek az a céljuk, hogy kizárják azoknak a likviditási problémáknak a megismétlődését, amelyek a bankot majdnem fizetésképtelen helyzetbe sodorták. A szerkezetátalakítási terv a leginkább problémás területeket konkrét módon közelíti meg a következő intézkedések révén: stabilabb, a fedezett kötvényeken alapuló finanszírozási koncepció kidolgozása, a bankközi pénzpiactól való eddigi függőség megszüntetése, az IT-környezet javítása és integrálása, a regionális súlypontok szűkebbre szabása, a képviseleti hálózat, valamint az üzlet abszolút nagyságának csökkentése. A koncepció logikus kiegészítését jelenti a többi üzleti tevékenység beszüntetése, valamint azoknak a PBB mérlegében megszűnő portfólióként való kezelése.
(92)
A PBB megmaradó két üzletága következésképpen azokra az eszközökre fog korlátozódni, amelyek a német fedezett kötvények (jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények) szempontjából számításba jönnek. Az az érv, miszerint egy ilyen konzervatívabb üzleti stratégia a hitelezés minőségi javulásához vezethet, helytállónak tekinthető, különösen a német Pfandbriefgesetz kockázatkezelésre, -felügyeletre és -ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseire, valamint a törvényben megfogalmazott hitelérték arány rögzítésre (például hitelezési korlátokra) tekintettel.
(93)
Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2010. szeptember 24-i határozat (92) preambulumbekezdésében (lásd a jelen határozat (15) preambulumbekezdését) a Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bank a jövőbeni üzleti tevékenységeivel, így különösen az alacsony árréssel működő „Public Finance” szektorban folytatott tevékenységeivel kielégítő árrést tud kigazdálkodni. A bank folytatja a korábbi „Public Finance” tevékenységek egy részét, mégpedig a „közbefektetések finanszírozását”. Az ÖIF (közbefektetések finanszírozására irányuló) üzlet azonban csak azoknak a termékeknek a finanszírozását foglalja magába, amelyek állami befektetésekkel állnak kapcsolatban, így ez az üzlet különbözik a közfinanszírozástól, azaz az állami szervek kötetlen finanszírozásától, amely területre a különösen szűk árrés jellemző. Mivel a kiigazított üzleti modell szerint a bank felhagy az alacsony árréssel működő közfinanszírozási tevékenységekkel, amelyek a korábbi „Public Finance” tevékenységeknek nagyjából 75 %-át tették ki, és mivel ezek megszűnő portfólióként a PBB mérlegében lejárnak, a Bizottságnak csökkentek az ezzel kapcsolatos kételyei. A Bizottság vonatkozó kételyeinek csökkentésében közrejátszott Németországnak az a vállalása is, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat.
(94)
A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az a koncepció, miszerint az ÖIF-üzletágat a PBB második üzletágaként megőrzik, csökkenti a piaci résztvevőknek és a hitelminősítő intézeteknek a kételyeit azon bankoknak a hiányzó diverzifikációjára vonatkozóan, amelyek egy üzletágra korlátozzák tevékenységüket (úgynevezett „monoline bankok”), és ezáltal túl erősen függenek egy üzleti területtől. Két olyan üzletággal, amelyeknek nem feltétlenül ugyanolyan az üzleti ciklusa, a PBB képes lehet stabilabb és tervezhetőbb bevételeket biztosítani a maga számára, valamint képes lehet arra, hogy a szervezeti befektetőknél elérje a szükséges láthatóságot.
(95)
A szerkezetátalakítási koncepcióból egyértelműbb szervezeti struktúra rajzolódik ki, mivel a továbbiakban nem a fő tevékenységhez tartozó Capital Markets & Asset Management (Tőkepiacok & Vagyonkezelés) tevékenységi területekkel a bank felhagy, valamint jelentősen csökkenti képviseleteinek hálózatát. Jelentős számú képviseletet zártak már be, az egyértelműen kisebb üzleti modell szerint ezen képviseletek közül négyet újra megnyitnának (Berlin, Hamburg, Rajna-Ruhr-vidék és Stockholm).
(96)
A szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a PBB nem építi ki aránytalanul erősen a piaci jelenlétét. Az új hitelek odaítélése mindkét üzletág számára meg van állapítva. A PBB mindenkori fő piacain az ÖIF-üzletek esetében 1-2 %-os piaci részesedést, míg ingatlanfinanszírozási üzlete esetében 2-6 %-os piaci részesedést céloz meg.
(97)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a bank hozzákezdett IT-rendszere hiányosságainak megszüntetéséhez. Az IT-hálózat kezdetben igen heterogén volt, és jelentős hiányosságok mutatkoztak különösen a kockázatkezelési funkcionalitások és alkalmazások vonatkozásában. A HRE ezért 2009-ben elindította a „New Evolution”-t, egy többéves, az egész konszernre kiterjedő projektet, amely 180 millió EUR összeget kitevő pénzügyi forrással rendelkezik, és célja az IT-környezet átalakítása. Hat „release”-ben vezetik be egymás után fokozatosan a különböző rendszerbeli javításokat. A projekt többek között szervezeti javításokat tartalmaz, így a hitelkezelési rendszerek konszolidálását, a kockázatkezelés terén az IT-rendszerek javítását a hitelkockázatokra, a piaci és likviditási kockázatokra vonatkozóan, a front office-rendszerek szabványosítását, valamint javításokat az információk és adatok pontosságával, granularitásával és minőségével kapcsolatban. Az IT-átalakítás tartalmára és előrehaladására vonatkozó adatokból kiderül, hogy a kezdeti problémákat szakszerűen közelítették meg, és azokat a PBB szerkezetátalakítása során a szükséges mértékben meg lehet oldani. A Bizottság véleménye szerint a jövőbeni IT-rendszer az üzleti folyamatokhoz hozzáigazított, funkcionális és hatékony platformot jelent a korszerű és körültekintő kockázatkezeléshez. Az IT-környezet átalakítására vonatkozó tervek teljes körű megvalósítása ezért döntő jelentőséggel bír.
(98)
A PBB (29) likviditása, fizetőképessége és jövedelmezősége a legfontosabb mutatók a bank életképessége szempontjából, amelyeket alávetnek mind egy alaphelyzetbeli, mind pedig egy vészhelyzetbeli forgatókönyvnek. (30)
(99)
A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB nem fogja többé a refinanszírozásait állami kezességvállalások révén biztosíttatni. A PBB mindazonáltal egy franchise finanszírozás nélküli, magát a pénz- és tőkepiacról refinanszírozó pénzintézet marad, azonban azt a stratégiát követi, hogy a nem biztosított refinanszírozások volumenét jelentősen csökkenti, és ehelyett fedezett kötvényeket ad ki, amelyek stabilabb finanszírozási forrásnak számítanak.
(100)
Mivel az akut likviditási hiány a HRE számára végül állami támogatást megkövetelő problémák egyik legfontosabb oka volt, a szerkezetátalakítási terv szerint elegendő készpénz- és likviditási tartalék áll rendelkezésre, amivel kapcsolatban a Bázel III. megállapodás követelményeiből eredő esetleges következményeket figyelembe kell venni. A tartalék a szerkezetátalakítási folyamat kezdetén lesz a legnagyobb, ezt követően pedig fokozatosan csökkenni fog. Alaphelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege mintegy [12-17] %-ának, 2015 végén pedig a [7-17] %-ának felelne meg. Vészhelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege több mint [7-10] %-át, 2015 végén mintegy [7-10] %-át tenné ki. A Bizottság véleménye szerint a likviditási helyzet mind alaphelyzetben, mind vészhelyzetben megfelelőnek tekinthető.
(101)
Egy olyan alaptőke-mutatóval (a Bázel II. megállapodás szerinti belső minősítésen alapuló módszer alapján kalkulálva), amelyet 2011 végére alaphelyzetben 12,9 %-ra, vészhelyzetben pedig 10,5 %-ra becsülnek, a PBB elegendő saját tőkével rendelkezik, és a szerkezetátalakítás folyamán teljesíteni fogja a minimális tőkekövetelményeket. A szerkezetátalakítási tervben meghatározott feltevések szerint az alaptőke-mutató 2015 végén alaphelyzetben 12,4 %, illetve vészhelyzetben 11,3 % lesz. Az alaptőke-mutató visszaesése alaphelyzetben nem a veszteségekre, hanem mindenekelőtt a kockázattal súlyozott eszközök előrejelzett növekedésére vezethető vissza, ami másfelől a célzott növekedéssel áll kapcsolatban (a PBB alaphelyzetben 2011-től 2015-ig pozitív adózás utáni eredményt mutat, csak vészhelyzetben mutatna a PBB 2011-ben és 2012-ben negatív eredményt).
(102)
A szerkezetátalakítás folyamata során a PBB jövedelmezőségének javulását várják. A szerkezetátalakítási terv szerint alaphelyzetben az adózás utáni nyereség 2011-ben [110-150] millió EUR, 2015-ben pedig [280-320] millió EUR lesz. Bár ez 2011-ben csak [3-6] %-os (adózás utáni) sajáttőke-hozamnak felelne meg, a szerkezetátalakítási folyamat végén, 2015-ben azonban (adózás után) [8-11] %-nak. Az alaphelyzetben elérni kívánt sajáttőke-hozam mind a túlélési képességet, mind a PBB tervezett reprivatizációját szem előtt tartva kielégítőnek tekinthető egy olyan bank számára, amely a szerkezetátalakítási tervben előírt üzleti tevékenységet folytatja. Németország szerint a korábbi évek veszteségei miatt nem lesz adózás utáni nyereség, ami a veszteségek továbbvitelére tekintettel azt jelenti, hogy a PBB 201[…]-ig mérleg szerinti veszteséget halmoz fel, a csendes betét visszafizetésével összefüggésben azonban ez 201[…]-ben nem lesz többé így.
(103)
1. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok) (alaphelyzet)
2011
2012
2013
2014
2015
Többletkamat és hasonló bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jutalékbevétel
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Működési bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hitelkockázati gondoskodás
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Igazgatási költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb bevételek egyenlege/Költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti eredmény
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jövedelemadók
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni eredmény
millió EUR
[110 - 150]
[140 - 160]
[170 - 220]
[240 - 270]
[280 - 320]
(104)
A PBB jövedelmezőségének legfontosabb növekedési tényezőjeként két forrás emelhető ki: a PBB kereskedelmi üzleteiből származó bevételek növekedni, a működési költségek pedig csökkenni fognak.
(105)
A magasabb bevételek kigazdálkodását illetően a szerkezetátalakítási terv a hitelek átlagos árrésének javulását tartalmazza, amely elsősorban új és nyereséges üzletek jegyzése révén valósul meg. Az ingatlanfinanszírozás tekintetében a jelenlegi portfóliók alapján a nettó árrés javulása várható [85-100] bázispontról (a továbbiakban: bp) 2011-ben [105-120] bp-re, 2012-ben [105-110] bp-re és végül [95-100] bp-re. Az ÖIF-üzletág számára a szerkezetátalakítási folyamat során végig [27-35] bp-s nettó árrést szabnak meg, ami jelentős javulást jelent a jelenlegi portfólióban a közfinanszírozáshoz kalkulált [6-12] bp-s nettó árréshez képest. (31) Ez a javulás lényegében arra vezethető vissza, hogy felhagynak a különösen alacsony árréssel működő közfinanszírozással.
(106)
Mivel biztosítani kell a kellően magas árrés elérését, Németország arra vonatkozó vállalása, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat, megfelelőnek és szükségesnek tekinthető.
(107)
2011-ben és 2012-ben fontos bevételi forrást jelentenek a PBB számára azok az ellentételezések, amelyeket a PBB az FMS-WM-től (a HRE rossz bankja) kap a vagyonkezelési szolgáltatások rendelkezésre bocsátása miatt. Amint azt az IAC is kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ennek alapján vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket az FMS-WM számára többé nem látja el. Ugyanez érvényes az FMS-WM refinanszírozására is. Ennek a vállalásnak alkalmasnak kellene lennie annak biztosítására is, hogy a PBB életképessége középtávon magától fennmaradjon, és a PBB ne szoruljon többé az értékvesztett eszközök átruházásából származó ellentételezésekre.
(108)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a PBB működési költségeinek jelentős mértékű csökkentését tervezi. A költség-bevétel arány a szerkezetátalakítási folyamat során jelentősen javulni fog, mégpedig alaphelyzetben a 2011. évi [64-79] %-ról 2015-ben [32-42] %-ra.
(109)
A PBB néhány, a költségalapjára kiható radikális szerkezetátalakítási intézkedést kezdeményezett, ennek megfelelően több képviseletét bezárta, személyi állományát pedig mintegy 30 %-kal csökkentette (2010 végén 1 366 alkalmazottat foglalkoztatott, ezzel szemben 2007 végén (32)2 000 alkalmazottja volt). Míg ezek az intézkedések középtávon és hosszú távon pozitív kihatással lesznek a működési költségekre, a szerkezetátalakítás során rövid távon rendkívüli költségek is keletkeznek, elsősorban végkielégítések és előnyugdíjazások kifizetései, valamint ügyvédi és tanácsadói költségek. A Bizottság véleménye szerint megalapozottnak tekinthető az a feltevés, miszerint a szerkezetátalakítás befejezését követően a működési költségek jelentősen alacsonyabb szintre állnak be.
(110)
Az értékvesztett eszközöknek az FMS-WM-re való átruházását követően - ami a mérlegfőösszeg jelentős mértékű csökkenését okozta - alaphelyzetben stabilnak tűnik a PBB hitelkockázati gondoskodása a szerkezetátalakítás idejére.
(111)
A PBB tervezett sajáttőke-hozama a Bizottság számára még a vészhelyzetben alapul vett feltételezések esetén is kellően erősnek tűnik, mivel nem kerülne veszélybe sem a bank életképessége, sem pedig a PBB reprivatizációjával kapcsolatos kilátások. A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB 2011-ben vészhelyzetben [100-125] millió EUR veszteséget halmozna fel, azonban 2015-ben a szerkezetátalakítási folyamat lezárásakor [270-310] millió EUR nyereség várható. A sajáttőke-hozam (adózás után) 2011-ben (- [2,8-3,8] %) és 2012-ben negatív lenne, e forgatókönyv esetén pedig 2015-ben [9-12] %-nál helyezkedne el.
(112)
2. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (vészhelyzet)
2011
2012
2013
2014
2015
Többletkamat és hasonló bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jutalékbevétel
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Működési bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hitelkockázati gondoskodás
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Igazgatási költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb bevételek egyenlege/Költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti eredmény
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jövedelemadók
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni eredmény
millió EUR
- [100 - 125]
- [75 - 90]
[230 - 290]
[250 - 290]
[270 - 310]
(113)
Tekintettel az üzleti modellben, a technikai infrastruktúrában és a szervezeti felépítésben bekövetkező pozitív változásokra, valamint ezeknek a PBB várható likviditására, fizetőképességére és jövedelmezőségére gyakorolt hatásaira, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz a hosszú távú életképesség helyreállítását illetően a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény kritériumainak.
VI.2.3.2. Saját hozzájárulás/Tehermegosztás
(114)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A közlemény 3. szakasza erre vonatkozóan az alábbi alapelveket fogalmazza meg:
a)
A szerkezetátalakítási támogatásoknak azokra a költségekre kell korlátozódniuk, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.
b)
A támogatási összeg szükséges minimumra korlátozása érdekében a kedvezményezett banknak először saját forrásaiból - például eszközeladás révén - kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást.
c)
A szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik, utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás követelménye két célt szolgál: a lehetséges versenytorzulások mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölését. (33)
(115)
A Bizottság kételyei eloszlottak azzal kapcsolatban, hogy a támogatások esetleg nem a hosszú távú életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódnak. Németország összesen mintegy 10 milliárd EUR összeget fektet a HRE-be. A tőkeinjekciók egy része, azaz 2,08 milliárd EUR az FMS-WM követeléskezelő társaság feltőkésítését szolgálja, további 1,59 milliárd EUR összeget pedig a szerkezetátalakítás során kell átruházni az FMS-WM-re. A mintegy 10 milliárd EUR összeg 63 %-a a HRE konszernben marad.
(116)
A PBB a HRE konszern egyetlen egysége, amely a jövőben tevékenységet fejt ki, és így aktív módon részt vesz a versenyben. Alaphelyzetben 2011 végén az alaptőke-mutatót 12,9 %-ra becsülik (a Bázel II. megállapodás szerinti IRB-módszer alapján), a mutató a szerkezetátalakítási folyamat során 2015 végéig kis mértékben, mégpedig 12,4 %-ra fog csökkenni. A szerkezetátalakítási terv nem vet fel kétséget afelől, hogy a bank a szerkezetátalakítási folyamat során is eleget tesz a minimális tőkekövetelményeknek. Az előrejelzett alaptőke-mutató magasnak mondható, azonban teljesen megfelel a versenytársak tőkemutatójának, ezenkívül a pénzügyi válság miatt a bankoktól most magasabb tőkemutatókat várnak el, mint a válság előtt. Bele kell gondolni továbbá abba is, hogy a pénzügyi válság során felmerülő problémái miatt a PBB-nek szilárd tőkealapra van szüksége ahhoz, hogy magát megbízható üzleti partnerként pozícionálhassa a piaci résztvevőknél. A Bizottság véleménye szerint ezért a rendelkezésre bocsátott tőke nagysága és az ebből eredő tőkemutatók megfelelőek, és a szükséges minimumra korlátozódnak.
(117)
A HRE számára továbbá összesen 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat nyújtottak, ebből az összegből a bank 124 milliárd eurót vett igénybe. Annak érdekében, hogy a bank folytatni tudja tevékenységeit abban az időszakban, amikor fizetésképtelenség fenyegette, szükség volt ezekre a kezességvállalásokra legalább addig, amíg a HRE át tudta ruházni értékvesztett eszközeit az FMS-WM-re. A HRE konszern által igénybe vett valamennyi, összesen 124 milliárd EUR összegű kezességvállalást 2010. október 1-jei hatállyal átruházták az FMS-WM-re, ezért a PBB üzleti tevékenysége során már nem használja fel az állami kezességvállalásokat. Az átruházás elősegítette azt, hogy a kezességvállalások formáját öltő támogatás időben a szükséges minimumra korlátozódott.
(118)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a kedvezményezett bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk szerkezetátalakításukat, amire rendszerint eszközeladás révén kerül sor. Eszközeinek mintegy 210 milliárd EUR névértéken, valamint származtatott ügyleteinek mintegy 280 milliárd EUR névértéken az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásával a HRE eszközeinek jelentős részét leválasztotta, és ily módon mérlegfőösszegét a felére csökkentette. Nem jutott azonban ezáltal olyan számviteli nyereséghez, amelyet a szerkezetátalakítási költségek finanszírozásához felhasználhatott volna. Az átruházás inkább ugyancsak állami támogatásnak tekinthető, mivel az eszközökért a HRE-nek fizetett ár az eszközök tényleges gazdasági értékét mintegy 16,2 milliárd EUR összeggel meghaladta. A konszern mégis eladja, illetve már eladta bizonyos vállalkozásokban lévő részesedéseit (pl. az Arsago ACM GmbH-ban (Frankfurt), az Arsago Holding AG-ben (Svájc), a DEPFA First Albany Securities LLC-ben (New York) és a Collineo Asset Management GmbH-ban lévő részesedéseit).
(119)
A HRE a SoFFin-nak a Németország által nyújtott valamennyi kezességvállalásért évi 0,5 % és 0,8 % közötti kamatot fizetett, ezáltal az állami támogatás ezen részéért megfelelő ellentételezést fizetett a vonatkozó bizottsági közlemény (A Bizottság közleménye - Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása, „banki közlemény”) (34) értelmében. Ezzel szemben a bank eddig sem a tőkeinjekcióért, sem pedig az eszközátvételi intézkedésből származó tőkeátvételért nem fizetett semmilyen ellentételezést, továbbá nincs abban a helyzetben, hogy megfelelő claw-back mechanizmust irányozzon elő azért az állami támogatásért, amely abból eredt, hogy az eszközök átvételi értéke magasabb volt az eszközök tényleges gazdasági értékénél.
(120)
A HRE általános gazdasági helyzetét figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a bank egyszerűen nem volt abban a helyzetben, hogy a szerkezetátalakítási költségekhez további jelentős összeggel járuljon hozzá. (35) Következésképpen azt, hogy a saját hozzájárulás nem volt elegendő, a szerkezetátalakítási tervben meghatározott különösen széles körű szervezeti intézkedésekkel együtt kell figyelembe venni annak érdekében, hogy a bank megmentéséhez szükséges terheknek a bank és a részvényesek közötti megfelelő megosztása biztosítva legyen. A Bizottság úgy tekinti, hogy a szerkezetátalakítási tervben a konszern nagyságát, a piaci jelenlétet, az üzleti tevékenység terjedelmét és a mérlegfőösszeget érintő előirányzott csökkentés jelen esetben a különleges körülményekre tekintettel megfelelő módon kompenzálja azt, hogy a bank nem bocsátott rendelkezésre elegendő saját hozzájárulást.
(121)
Figyelembe kell venni azt is, hogy a bankot államosították, és korábbi részvényeseit a konszern értéke alapján állami támogatás nélkül kárpótolták. (36) Ez az állami támogatásként való értékelés szempontjából pozitív szempont, és azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részvényüket elvesztették, így abból lehet kiindulni, hogy a HRE szerkezetátalakításának költségeit megfelelő mértékben ők is viselték.
(122)
A HRE hátrasorolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak jogosultjait érintően Németország vállalta, hogy a HRE nem fizet nyereségtől függő finanszírozási eszközökre harmadik feleknek nyereséget, ezáltal biztosítva lesz, hogy a Tier-2 tőketulajdonosok befektetéseikért cserébe semmilyen vagy csak csekély ellentételezést kapnak, és ily módon a Tier-1 tőketulajdonosokhoz hasonlóan részt vesznek a teherviselésben.
(123)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a HRE részvényesei megfelelő mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakítás költségeihez, és így az erkölcsi kockázatok veszélye is kellő figyelmet kapott.
VI.2.3.3. A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések
(124)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a Bizottságnak a versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések vizsgálata során a támogatás nagyságát, a tehermegosztás fokát és a pénzintézetnek a szerkezetátalakítás utáni jövőbeni piaci helyzetét kell figyelembe vennie, a vizsgálat alapján pedig meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket.
(125)
A HRE jelentős versenytorzulásokat okozott. Németország összesen maximum 9,95 milliárd EUR összeget kitevő tőkét juttat a HRE-nek, amelynek egy részét az FMS-WM kapja, valamint 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat bocsát a HRE rendelkezésére. Ezenkívül a HRE egy olyan eszközátvételi intézkedést vett igénybe, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz. A jelentős állami támogatásra tekintettel véghez kell vinni a HRE radikális szerkezetátalakítását.
(126)
A HRE utódbankjaként a PBB elegendő pénzügyi eszközzel fog rendelkezni, és nem terhelik majd a HRE korábbi kockázatos hitelügyletei. A PBB üzletképességének megőrzése és a leválasztás megkönnyítése érdekében nagymértékű támogatásra volt szükség. A PBB azonban jóval kisebb bank, és Németország ezenfelül megfelelő intézkedéseket is tett a lehetséges versenytorzulások korlátozása érdekében.
(127)
Először is a PBB vállalati egységként jelentősen különbözni fog a korábbi HRE-től, a PBB-t államosították, és jelenleg radikális szerkezetátalakítás alatt áll, amelynek eredményeként a PBB jóval kisebb bankként működik, mint az egykori HRE. Számos eszköznek az FMS-WM-re való átruházását követően a PBB stratégiai mérlegfőösszege a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának felel meg, ebben a mérlegfőösszegben nem szerepelnek olyan mérlegtételek, amelyek a PBB mérlegében megszűnő portfólióként lejárnak, vagy amelyeket szintetikusan az FMS-WM-re ruháztak át.
(128)
Másodszor, Németország több olyan kötelezettségvállalást terjesztett a Bizottság elé, amelyek a PBB piaci jelenlétének korlátozására vonatkoznak (további információk az 5. szakaszban találhatóak). A PBB csak két üzletágban - ingatlanfinanszírozás és közbefektetések finanszírozása - köt majd új ügyleteket. E két üzletág a szerkezetátalakítási folyamat során csak korlátozott mértékben fog növekedni, mivel mind az új ügyletekre, mind pedig a mérlegfőösszegre és a portfólió terjedelmére vonatkozóan felső határokat szabtak meg annak érdekében, hogy csökkenjenek a PBB lehetőségei a piacon való terjeszkedésre és ezáltal a verseny torzítására. A növekedési korlátok legalább 2013. december 31-ig érvényesek, és esetleg tovább is, amennyiben a PBB reprivatizációjára eddig az időpontig nem kerül sor. A HRE konszern összes többi egységének meg kell szüntetnie üzleti tevékenységét, és hagynia kell, hogy portfóliói lejárjanak, ez különösen az „Infrastructure Finance”, a „Capital Market & Asset Management” és a közfinanszírozás üzletágakra vonatkozik.
(129)
Harmadszor, annak érdekében, hogy eloszlassa a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a PBB túlzottan agresszív árpolitikája révén árthat a versenynek és a versenytársaknak, Németország ígéretet tett arra, hogy a PBB stratégiai új tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat. A Bizottság véleménye szerint ez az aránytalanul erős versenytorzulások megakadályozására szolgáló további hatékony intézkedésként értékelhető.
(130)
Negyedszer, a PBB-t üzleti tevékenysége során olyan magatartási szabályok kötik majd, amelyek felvásárlási tilalmat, valamint egy olyan tilalmat írnak elő, miszerint a PBB reklámtevékenysége során nem tehet utalást az állami támogatásra.
(131)
Németország ezen túlmenően ígéretet tett arra, hogy a PBB-t a lehető leggyorsabban, azaz legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja, így a PBB eladása lehetővé teszi a Németországi Szövetségi Köztársaság számára, hogy a HRE-nek juttatott tőkét (részben) visszakapja. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PBB mielőbbi reprivatizációjával biztosítható annak lehetősége, hogy harmadik felek a PBB-t megszerezhessék.
VII. ELLENŐRZÉS
(132)
Németország ígéretet tett arra, hogy a HRE szerkezetátalakítási tervének, valamint a vállalások jegyzékében szereplő ígérvényeknek a végrehajtását egy ellenőrző megbízott felügyeli, aki negyedévente jelentést tesz a Bizottságnak.
VIII. KÖVETKEZTETÉS
(133)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fentiekben megvizsgált intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.
(134)
Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető, feltéve, hogy a 2011. június 14-én véglegesen aktualizált szerkezetátalakítási tervet, valamint a jelen határozat mellékletét képező vállalási jegyzékben szereplő ígérvényeket végrehajtják,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által a Hypo Real Estate konszern számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt állami támogatás, amely az alábbiakban felsoroltakból tevődik össze
-
60 millió EUR összegű tőkejuttatás (2009. április 17-én jelentették be),
-
2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. június 3-án jelentették be),
-
3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. október 26-án jelentették be),
-
1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. április 30-án jelentették be), amelyből 450 millió EUR juttatására csak meghatározott körülmények fennállása esetén kerül sor,
-
2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. szeptember 10-én jelentették be),
-
35 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2008. szeptember 30-án jelentették be),
-
52 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2009. április 17-én jelentették be),
-
8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),
-
10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),
-
20 milliárd EUR összegű likviditási garancia (2010. szeptember 2-án jelentették be),
-
20 milliárd EUR összegű settlement garancia (2010. szeptember 10-én jelentették be),
-
eszközök átruházása az FMS Wertmanagement AöR követeléskezelő társaságra (2010. szeptember 10-én jelentették be)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján és a mellékletben található vállalási jegyzékre tekintettel a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Németország rögzíti, hogy a jelen határozat közlésétől számítva részletes negyedéves jelentéseket juttat el a Bizottságnak azokról az intézkedésekről, amelyeket a vállalások jegyzékének mellékletében meghatározott ütemtervnek megfelelően a jelen határozat teljesítése érdekében hozott.
3. cikk
E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án.