ROZHODNUTÍ RADY 2011/411/SZBP
ze dne 12. července 2011,
kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 42 a 45 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská obranná agentura (dále jen „agentura“) byla zřízena společnou akcí Rady 2004/551/SZBP (1) ze dne 12. července 2004 (dále jen „společná akce 2004/551/SZBP“) s cílem podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat evropskou bezpečnostní a obrannou politiku.
(2)
Evropská bezpečnostní strategie schválená Evropskou radou dne 12. prosince 2003 označila zřízení obranné agentury za důležitý prvek na cestě k dosažení pružnějších a účinnějších evropských vojenských zdrojů.
(3)
Zpráva o provádění evropské bezpečnostní strategie ze dne 11. prosince 2008 potvrzuje vedoucí úlohu agentury v procesu rozvíjení klíčových obranných schopností v zájmu společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).
(4)
Společná akce 2004/551/SZBP by měla být zrušena a nahrazena tímto rozhodnutím Rady s cílem zohlednit změny Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), k nimž došlo v důsledku ratifikace Lisabonské.
(5)
V článku 45 Smlouvy o EU se stanoví, že Rada přijme rozhodnutí vymezující statut, sídlo a způsob fungování agentury, které by mělo přihlížet ke stupni skutečného podílu na činnostech agentury.
(6)
Agentura by měla přispívat k provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména společné bezpečnostní a obranné politiky.
(7)
Agentura by měla mít takovou strukturu, aby mohla reagovat na operativní potřeby Unie a jejích členských států v zájmu SBOP, a je-li to nutné pro plnění jejích funkcí, spolupracovat se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty.
(8)
Agentura by měla navázat úzké pracovní vztahy se stávajícími strukturami, seskupeními a organizacemi, jako jsou rámcová dohoda o záměru (dále jen „rámcová dohoda LoI“), Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) a Evropská kosmická agentura (ESA).
(9)
V souladu s čl. 18 odst. 2 Smlouvy o EU by měl mít vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vedoucí úlohu v rámci struktury agentury a zajišťovat nezbytné propojení mezi agenturou a Radou.
(10)
Rada by měla při plnění své úlohy politického dohledu a vymezování politik vydávat agentuře pokyny.
(11)
Přijetí finančního rámce agentury, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 4, a uzavírání správních ujednání mezi agenturou a třetími zeměmi, organizacemi a subjekty musí být vzhledem k jejich povaze schvalovány Radou jednomyslně.
(12)
Rada by se při přijímání pokynů a rozhodnutí týkajících se činnosti agentury měla scházet na úrovni ministrů obrany.
(13)
Veškeré pokyny nebo rozhodnutí přijaté Radou ve vztahu k činnosti agentury by měly být připravovány v souladu s článkem 240 Smlouvy o fungování EU.
(14)
Pravomoci přípravných a poradních orgánů Rady, zejména pravomoci Výboru stálých zástupců podle článku 240 Smlouvy o fungování EU, Politického a bezpečnostního výboru podle článku 38 Smlouvy o EU a Vojenského výboru Evropské unie (dále jen „Vojenského výboru EU“C), by měly zůstat nedotčeny.
(15)
Ředitelé národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelé pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a technologií a ředitelé pro oblast obranné politiky by měli při přípravě rozhodnutí Rady týkajících se agentury přijímat zprávy a zabývat se otázkami spadajícími do jejich pravomoci.
(16)
Agentura by měla mít právní subjektivitu potřebnou pro výkon svých funkcí a dosažení svých cílů, přičemž by měla udržovat úzké styky s Radou a plně respektovat pravomoci Evropské unie a jejích orgánů.
(17)
Mělo by být stanoveno, že rozpočty spravované agenturou mohou v jednotlivých případech příspěvky na krytí jiných než správních nákladů obdržet ze souhrnného rozpočtu Evropské unie při plném respektování použitelných pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, včetně čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU.
(18)
Kromě toho, že bude otevřena k účasti všem členským státům, by agentura měla rovněž umožnit konkrétním skupinám členských států vytvářet projekty a programy ad hoc.
(19)
V závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce stanovené v souladu s čl. 42 odst. 6 a článkem 46 Smlouvy o EU a s Protokolem (č. 10) o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, by agentura měla uskutečňování této spolupráce podporovat.
(20)
Agentura by měla mít rozhodovací postupy, které by jí umožnily účinně plnit její úkoly při respektování bezpečnostních a obranných politik zúčastněných členských států.
(21)
Agentura by měla plnit své poslání při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
(22)
Agentura by měla jednat zcela v souladu s bezpečnostními normami a pravidly Rady.
(23)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, Dánsko proto nebude tímto rozhodnutím vázáno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ A ÚKOLY AGENTURY
Článek 1
Zřízení
1. Agentura pro oblast rozvoje obranných schopností, výzkumu, pořizování a vyzbrojování (dále jen „Evropská obranná agentura“ nebo „agentura“) byla zřízena společnou akcí 2004/551/SZBP a její činnost pokračuje v souladu s následujícími ustanoveními.
2. Ve své činnosti je agentura podřízena Radě a jedná v rámci jednotného institucionálního rámce Evropské unie na podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů EU a Rady. Posláním agentury nejsou dotčeny jiné pravomoci Unie při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
3. Agentura je otevřena účasti všech členských států EU, které si přejí podílet se na její činnosti. Členské státy, které se v době přijetí tohoto rozhodnutí činnosti agentury již účastní, se nadále považují za zúčastněné členské státy.
4. Každý členský stát, který si bude po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost přát účastnit se činnosti agentury nebo tuto účast ukončit, oznámí svůj úmysl Radě a vyrozumí vysokého představitele. Veškerá technická a finanční opatření nezbytná pro účast nebo ukončení účasti určí řídící výbor uvedený v článku 8.
5. Agentura má sídlo v Bruselu.
Článek 2
Poslání
1. Posláním agentury je podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat SBOP v současném stavu a v rámci budoucího vývoje.
2. Agentura určuje operativní potřeby, podporuje opatření k jejich uspokojování, přispívá k určení a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení výrobní a technologické základny v oblasti obrany, podílí se na vymezení evropské politiky v oblasti schopností a vyzbrojování a napomáhá Radě při hodnocení zlepšování vojenských schopností.
3. Posláním agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí Rady se rozumí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie, které se účastní činnosti agentury,
b)
„přispívajícími členskými státy“ zúčastněné členské státy Evropské unie, které přispívají na konkrétní projekt nebo program Agentury.
Článek 4
Politický dohled a podávání zpráv Radě
1. Agentura je podřízena Radě a působí pod jejím politickým dohledem, podává jí pravidelné zprávy a dostává od ní pravidelné pokyny.
2. Agentura podává pravidelně zprávy o své činnosti Radě, a zejména
a)
v listopadu každého roku předkládá Radě zprávu o činnosti agentury během tohoto roku a poskytuje informace o jednotlivých prvcích pracovního programu a rozpočtů agentury na následující rok;
b)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce předkládá Radě nejméně jednou ročně informace o příspěvku agentury k hodnocení v rámci stálé strukturované spolupráce podle čl. 5 odst. bodu 3 písm. f) bodu ii).
Agentura poskytuje Radě včas informace o důležitých záležitostech, které mají být předloženy k rozhodnutí řídícímu výboru.
3. Rada po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem nebo případně s jinými příslušnými orgány Rady jednomyslným rozhodnutím každoročně vydává pokyny k činnosti agentury, zejména k jejímu pracovnímu programu. Pracovní program agentury je sestavován v rámci těchto pokynů.
4. Rada každý rok jednomyslně schvaluje finanční rámec pro agenturu na následující tři roky. Tento finanční rámec stanoví dohodnuté priority související s tříletým pracovním plánem agentury a představuje právně závazný strop pro první rok a předpokládané částky pro druhý a třetí rok. Agentura každý rok nejpozději 31. března poskytne návrh finančního rámce a související pracovní plán k posouzení řídícímu výboru.
5. Agentura může vydávat doporučení určená Radě a Komisi, je-li to nezbytné pro plnění jejího poslání.
Článek 5
Funkce a úkoly
1. Agentura při plnění svých funkcí a úkolů respektuje jiné pravomoci Unie a orgánů EU.
2. Plněním funkcí a úkolů agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
3. Agentura má pod vedením Rady za úkol:
a)
přispívat k určení cílů vojenských schopností členských států a hodnotit dodržování závazků týkajících se schopností, které přijaly členské státy, a to zejména:
i)
určováním budoucích potřeb obranných schopností EU ve spolupráci s příslušnými orgány Rady, včetně Vojenského výboru EU, a s využitím mimo jiné mechanismu rozvoje schopností a případného následného mechanismu,
ii)
koordinací provádění plánu rozvoje schopností a případných následných plánů,
iii)
hodnocením závazků týkajících se schopností, jež členské státy přijaly mimo jiné v rámci procesu plánu rozvoje schopností a v rámci mechanismu rozvoje schopností a případných následných opatření, podle kritérií dohodnutých členskými státy;
b)
podporovat harmonizaci operativních potřeb a přijímání účinných a slučitelných akvizičních metod, a to zejména:
i)
podporou a koordinací harmonizace v oblasti vojenských potřeb,
ii)
podporou nákladově efektivních a účinných výběrových řízení určováním a šířením osvědčených postupů,
iii)
poskytováním odhadů finančních priorit pro rozvoj schopností a pořizování;
c)
navrhovat mnohostranné projekty pro plnění cílů z hlediska vojenských schopností a zajišťovat koordinaci programů prováděných členskými státy a řízení zvláštních programů spolupráce, a to zejména:
i)
podporou a navrhováním nových projektů mnohostranné spolupráce,
ii)
určováním a navrhováním činností pro spolupráci v operativní oblasti,
iii)
činnostmi v zájmu koordinace stávajících programů prováděných členskými státy,
iv)
přebíráním odpovědnosti za řízení konkrétních programů na žádost členských států,
v)
přípravou programů, které mají být řízeny organizací OCCAR nebo případně prostřednictvím jiných ujednání, na žádost členských států;
d)
podporovat výzkum v oblasti obranných technologií, koordinovat a plánovat společnou výzkumnou činnost a studie technických řešení odpovídajících budoucím operativním potřebám, a to zejména:
i)
podporou výzkumu zaměřeného na plnění budoucích potřeb bezpečnostních a obranných schopností, případně ve vazbě na výzkumné činnosti Unie, čímž se posílí evropský průmyslový a technologický potenciál v této oblasti,
ii)
podporou efektivněji zaměřených společných činností v oblasti obranného výzkumu a technologií,
iii)
stimulací činností v oblasti obranného výzkumu a technologií prostřednictvím studií a projektů,
iv)
řízením smluv v oblasti obranného výzkumu a technologií,
v)
spoluprací s Komisí za účelem dosažení maximální doplňkovosti a součinnosti mezi výzkumnými programy v oblasti obrany a civilní bezpečnosti;
e)
přispívat k určování a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany a pro zlepšení účinnosti vojenských výdajů, a to zejména:
i)
přispíváním k vytvoření mezinárodně konkurenceschopného evropského trhu s obranným vybavením, aniž jsou dotčeny pravidla vnitřního trhu a pravomoci Komise v této oblasti,
ii)
rozvojem příslušných politik a strategií ve spolupráci s Komisí a případně s výrobním odvětvím,
iii)
usilováním o vytváření a harmonizaci příslušných postupů na úrovni EU, a to v rámci úkolů agentury a ve spolupráci s Komisí;
f)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce podporovat tuto spolupráci zejména:
i)
usnadňováním hlavních společných nebo evropských iniciativ v oblasti rozvoje schopností,
ii)
přispíváním k pravidelnému hodnocení příspěvků zúčastněných členských států v oblasti schopností, zejména příspěvků učiněných v souladu s kritérii, která mají být stanovena mimo jiné na základě článku 2 Protokolu (č. 10) o stálé strukturované spolupráci, připojenému k Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a prostřednictvím příslušných zpráv podávaných nejméně jednou ročně.
Článek 6
Právní subjektivita
Agentura má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých funkcí a dosažení svých cílů. Členské státy zajistí, aby agentura měla nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo poskytuje právnickým osobám. Agentura může zejména nabývat movitý i nemovitý majetek nebo s ním nakládat a vystupovat před soudem. Agentura může uzavírat smlouvy se soukromými nebo veřejnými subjekty nebo organizacemi.
KAPITOLA II
ORGÁNY A ZAMĚSTNANCI AGENTURY
Článek 7
Vedoucí agentury
1. Vedoucím agentury je vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Vedoucí agentury odpovídá za celkovou organizaci a fungování agentury a zajišťuje, aby ředitel, který je mu podřízen, prováděl pokyny vydané Radou a rozhodnutí řídícího výboru a aby mu o tom podával zprávu.
3. Vedoucí agentury předkládá Radě zprávy agentury uvedené v čl. 4 odst. 2.
4. Vedoucí agentury je odpovědný za sjednávání správních ujednání se třetími zeměmi a jinými organizacemi, seskupeními nebo subjekty v souladu s pokyny řídícího výboru. V rámci těchto ujednání schválených řídícím výborem odpovídá za to, aby s nimi byly navázány patřičné pracovní vztahy.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem agentury je řídící výbor, který se skládá z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu, zmocněného přijímat závazky za svou vládu, a ze zástupce Komise. Řídící výbor jedná v rámci pokynů vydaných Radou.
2. Řídící výbor se schází na úrovni ministrů obrany zúčastněných členských států nebo jejich zástupců. Řídící výbor zpravidla zasedá každý rok nejméně dvakrát na úrovni ministrů obrany.
3. Vedoucí agentury svolává zasedání řídícího výboru a předsedá jim. Pokud o to některý zúčastněný členský stát požádá, svolá vedoucí agentury zasedání do jednoho měsíce.
4. Vedoucí agentury může pověřit jinou osobu, aby předsedala zasedáním řídícího výboru na úrovni zástupců ministrů obrany.
5. Řídící výbor se může scházet ve zvláštním složení (například ve složení ředitelů národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelů pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a vývoje a ředitelů pro oblasti obranné politiky).
6. Zasedání řídícího výboru se účastní:
a)
ředitel agentury nebo jeho zástupce uvedený v článku 10;
b)
předseda Vojenského výboru EU nebo jeho zástupce;
c)
zástupce Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).
7. V otázkách společného zájmu může řídící výbor rozhodnout, že přizve
a)
generálního tajemníka NATO nebo jím jmenovaného zástupce;
b)
vedoucí nebo předsedy jiných struktur, seskupení nebo organizací, jejichž činnost souvisí s činností agentury (například strukturám vytvořeným podle rámcové dohody LoI, OCCAR a ESA);
c)
popřípadě zástupce dalších třetích stran.
Článek 9
Úkoly a pravomoci řídícího výboru
1. V rámci pokynů Rady uvedených v čl. 4 odst. 1 řídící výbor
a)
schvaluje zprávy, které mají být předloženy Radě;
b)
schvaluje na základě návrhu podaného vedoucím agentury a nejpozději do 31. prosince každého roku roční pracovní program agentury na následující rok;
c)
nejpozději do 31. prosince každého roku přijímá obecný rozpočet agentury v mezích stanovených ve finančním rámci agentury, o němž rozhoduje Rada;
d)
schvaluje v souladu s článkem 19 zavedení projektů nebo programů ad hoc v rámci agentury;
e)
jmenuje ředitele a nejvýše dva jeho náměstky;
f)
rozhoduje o tom, že jeden nebo více členských států mohou v souladu s článkem 17 agentuře svěřit správní a finanční řízení určitých činností v oblasti její působnosti;
g)
schvaluje veškerá doporučení určená Radě nebo Komisi;
h)
přijímá jednací řád agentury;
i)
může měnit finanční předpisy o provádění obecného rozpočtu agentury;
j)
může měnit pravidla a předpisy týkající se smluvních zaměstnanců a přidělených odborníků členských států;
k)
stanoví technické a finanční podrobnosti účasti členských států nebo jejího ukončení podle čl. 1 odst. 4;
l)
přijímá pokyny pro sjednávání správních ujednání vedoucím agentury;
m)
schvaluje ujednání ad hoc podle čl. 22 odst. 1;
n)
uzavírá správní ujednání mezi agenturou a třetími stranami podle čl. 24 odst. 1;
o)
schvaluje roční účetní závěrku a rozvahu;
p)
přijímá veškerá další příslušná rozhodnutí týkající se plnění poslání agentury.
2. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, rozhoduje řídící výbor kvalifikovanou většinou. Hlasům zúčastněných členských států je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o EU. Hlasování se účastní pouze zástupci zúčastněných členských států.
3. Prohlásí-li zástupce zúčastněného členského státu v řídícím výboru, že z důležitých důvodů státní politiky, které musí uvést, má v úmyslu postavit se proti přijetí některého rozhodnutí kvalifikovanou většinou, hlasování se nekoná. Tento zástupce může postoupit záležitost prostřednictvím vedoucího agentury Radě, aby případně vydala pokyny řídícímu výboru. Řídící výbor může rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o postoupení záležitosti Radě k rozhodnutí. Rada se usnáší jednomyslně.
4. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout, že zřídí:
a)
výbory pro přípravu správních a rozpočtových rozhodnutí řídícího výboru, složené z delegátů zúčastněných členských států a zástupce Komise;
b)
výbory specializované na zvláštní otázky v oblasti působnosti agentury. Tyto výbory jsou složeny z delegátů zúčastněných členských států, a pokud řídící výbor nerozhodne jinak, zástupce Komise.
V rozhodnutí o zřízení výborů se upřesní jejich mandát a doba, na kterou jsou zřízeny.
Článek 10
Ředitel
1. Ředitele a jeho náměstka (náměstky) jmenuje řídící výbor na návrh vedoucího agentury na dobu tří let. Řídící výbor může jejich funkční období prodloužit o dva roky. Ředitel a nejvýše dva náměstci jsou podřízeni vedoucímu agentury a jednají v souladu s rozhodnutími řídícího výboru.
2. Ředitel, kterému je nápomocen jeho náměstek (náměstci), přijímá veškerá nezbytná opatření pro zajištění výkonnosti a účinnosti práce agentury. Ředitel odpovídá za kontrolu a koordinaci organizačních jednotek, aby byla zajištěna celková provázanost jejich práce. Ředitel je vedoucím zaměstnanců agentury.
3. Ředitel je odpovědný za:
a)
zajištění provádění ročního pracovního programu agentury;
b)
přípravu práce řídícího výboru, zejména návrhu ročního pracovního programu agentury;
c)
přípravu návrhu ročního obecného rozpočtu, který se předkládá řídícímu výboru;
d)
přípravu tříletého pracovního plánu, který se předkládá řídícímu výboru;
e)
přípravu tříletého finančního rámce, který se předkládá Radě;
f)
zajištění úzké spolupráce s přípravnými orgány Rady, zejména s Politickým a bezpečnostním výborem a Vojenským výborem EU, a poskytování informací těmto orgánům;
g)
přípravu zpráv podle čl. 4 odst. 2;
h)
přípravu výkazu příjmů a výdajů a plnění obecného rozpočtu agentury a rozpočtů projektů nebo programů ad hoc svěřených agentuře;
i)
běžnou správu agentury;
j)
veškerá bezpečnostní hlediska;
k)
veškeré personální záležitosti.
4. V rámci pracovního programu a obecného rozpočtu agentury je ředitel oprávněn uzavírat smlouvy a přijímat zaměstnance. Ředitel je schvalující osobou odpovědnou za plnění rozpočtů spravovaných agenturou.
5. Ředitel je odpovědný řídícímu výboru.
6. Ředitel je statutárním zástupcem agentury.
Článek 11
Zaměstnanci agentury
1. Zaměstnance agentury, včetně ředitele, tvoří smluvní a statutární zaměstnanci vybraní z uchazečů ze všech zúčastněných členských států na co nejširším zeměpisném základě a z orgánů EU. Zaměstnance agentury vybírá ředitel na základě příslušných schopností a odbornosti pomocí spravedlivých a transparentních výběrových řízení. Ředitel zveřejní předem podrobné informace o všech volných místech a kritéria výběrového řízení. Ve všech případech je nábor řízen tak, aby byli pro agenturu vybráni zaměstnanci, kteří vyhovují nejvyšším nárokům na schopnosti a výkonnost.
2. Vedoucí agentury na návrh ředitele a po konzultaci s řídícím výborem jmenuje zaměstnance agentury na úrovni vyšších vedoucích pracovníků a obnovuje smlouvy s nimi.
3. Zaměstnance agentury tvoří:
a)
pracovníci zaměstnaní přímo agenturou se smlouvami na dobu určitou a vybraní ze státních příslušníků zúčastněných členských států. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (2). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
b)
odborníci členských států přidělení zúčastněnými členskými státy buď na místa v rámci organizační struktury agentury, nebo pro plnění konkrétních úkolů a projektů. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (3). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
c)
úředníci Unie přidělení agentuře na dobu určitou nebo pro zvláštní úkoly nebo projekty podle potřeby.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný k rozhodování veškerých sporů mezi agenturou a jakoukoli osobou, na niž se mohou vztahovat předpisy platné pro zaměstnance agentury.
KAPITOLA III
ROZPOČET A FINANČNÍ PRAVIDLA
Článek 12
Rozpočtové zásady
1. Rozpočty, sestavované v eurech, jsou nástroje, kterými se pro každý rozpočtový rok stanoví a povolují veškeré příjmy a výdaje spravované agenturou.
2. Prostředky zapsané do rozpočtu se povolují na dobu rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince stejného kalendářního roku.
3. Příjmy a výdaje jednotlivých rozpočtů musí být vyrovnané. Všechny příjmy a výdaje se zaúčtují v plném rozsahu v příslušném rozpočtu bez jakýchkoli vzájemných úprav.
4. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které se skládají z prostředků na závazky a prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
5. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během běžného rozpočtového roku. Závazky však mohou být uskutečněny souhrnně nebo v ročních splátkách. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
6. Z prostředků na platby musí být pokryty platby, které byly provedeny na úhradu právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo dřívějších rozpočtových letech. Platby se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
7. Příjmy rozpočtového roku jsou zaúčtovány pro daný rozpočtový rok na základě částek vybraných během tohoto rozpočtového roku.
8. Příjmy i výdaje mohou být prováděny pouze přidělením do určité položky rozpočtu a v mezích výše prostředků, které byly v rozpočtu stanoveny.
9. Používání rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadami řádného finančního řízení, totiž se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.
Článek 13
Obecný rozpočet
1. Do 31. března každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru celkový odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok, přičemž dodržuje předpokládané částky stanovené finančním rámcem.
2. Do 30. června každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru návrh obecného rozpočtu. Návrh obsahuje:
a)
prostředky považované za nezbytné
i)
pro pokrytí nákladů na chod agentury, zaměstnance a zasedání,
ii)
pro obstarání vnějšího poradenství, zejména operačních analýz, nezbytného pro agenturu pro plnění jejích úkolů, a pro zvláštní výzkumné a technologické činnosti ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států, zejména technické případové studie a předběžné studie proveditelnosti;
b)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Cílem řídícího výboru je zajistit, aby prostředky uvedené v odst. 2 písm. a) bodě ii) představovaly významný podíl celkových prostředků uvedených v odstavci 2. Tyto prostředky musí odrážet skutečné potřeby a umožňovat agentuře plnit operační úlohu.
4. Návrh obecného rozpočtu je doplněn podrobným plánem pracovních míst a podrobným odůvodněním.
5. Řídící výbor může jednomyslně rozhodnout, že návrh obecného rozpočtu pokrývá dále konkrétní projekt nebo program, je-li to zjevně ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států.
6. Prostředky jsou rozděleny do hlav a kapitol, které seskupují výdaje podle typu nebo účelu, a dále rozčleněny podle potřeby do článků.
7. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky jsou zaneseny, pokud na základě závažných důvodů existuje nejistota ohledně výše potřebných prostředků nebo rozsahu provádění zanesených rozpočtových prostředků.
8. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků hrazených zúčastněnými členskými státy, které jsou založeny na výši hrubého národního důchodu (HND);
b)
z ostatních příjmů.
Návrh obecného rozpočtu obsahuje linie pro začlenění účelově vázaných příjmů, a je-li to možné, uvádí předpokládanou částku.
9. Řídící výbor přijme návrh obecného rozpočtu do 31. prosince každého roku v rámci finančního rámce agentury. Řídícímu výboru v této souvislosti předsedá vedoucí agentury nebo jím jmenovaný zástupce nebo člen řídícího výboru, kterého vedoucí agentury vyzve. Ředitel vydá prohlášení, že rozpočet byl přijat, a vyrozumí zúčastněné členské státy.
10. Pokud návrh obecného rozpočtu není na začátku rozpočtového roku ještě přijat, mohou být výdaje prováděny měsíčně podle kapitol nebo jiných jednotek členění rozpočtu, a to maximálně do výše jedné dvanáctiny rozpočtových prostředků na předešlý rozpočtový rok. Důsledkem tohoto ujednání však nesmí být to, aby agentura dostala k dispozici částku vyšší než jednu dvanáctinu prostředků stanovených v návrhu připravovaného obecného rozpočtu. Řídící výbor může kvalifikovanou většinou na návrh ředitele povolit výdaje překračující jednu dvanáctinu prostředků, pokud celkové rozpočtové prostředky pro daný rozpočtový rok nepřekračují rozpočtové prostředky schválené pro předcházející rozpočtový rok. Ředitel může požádat o příspěvky nezbytné k pokrytí prostředků schválených podle tohoto ustanovení, které jsou splatné do 30 dnů od odeslání žádosti o příspěvky.
Článek 14
Opravné rozpočty
1. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídatelných okolností může ředitel předložit návrh opravného rozpočtu v mezích stanovených finančním rámcem.
2. Návrh opravného rozpočtu je sestavován, navrhován, přijímán a oznamován stejným postupem jako obecný rozpočet v mezích stanovených finančním rámcem. Řídící výbor rozhoduje s náležitým ohledem na naléhavost věci.
3. Pokud by meze stanovené ve finančním rámci byly považovány za nedostatečné vzhledem k mimořádným a nepředvídatelným okolnostem, a s maximálním přihlédnutím k pravidlům uvedeným v čl. 13 odst. 2 a 3, předloží řídící výbor opravný rozpočet Radě, která jej přijme jednomyslně.
Článek 15
Účelově vázané příjmy
1. Agentura může přijmout do svého obecného rozpočtu finanční příspěvky na krytí nákladů jiných, než jsou náklady podle čl. 13 odst. 2 písm. a) bodu i), jako účelově vázané příjmy:
a)
ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v jednotlivých případech při plném respektování pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, kterými se souhrnný rozpočet Evropské unie řídí;
b)
od členských států, třetích zemí nebo jiných třetích stran.
2. Účelově vázané příjmy mohou být použity pouze ke konkrétnímu účelu, k němuž byly určeny.
Článek 16
Příspěvky a náhrady
1. Stanovení příspěvků, použije-li se výše HND
a)
Použije-li se výše HND, určuje se rozdělení příspěvků mezi členské státy, od kterých se příspěvek vyžaduje, podle výše hrubého národního produktu, jak stanoví čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU, a v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7.června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4) nebo jakýmkoli jiným rozhodnutím Rady, jež je případně nahradí.
b)
Údaje pro výpočet jednotlivých příspěvků jsou údaje uvedené ve „vlastních zdrojích HND“ ve sloupci „Přehled financování souhrnného rozpočtu podle typu vlastního zdroje a podle členského státu“ tabulky připojené k poslednímu rozpočtu Evropské unie. Příspěvek každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrný podílu HND tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, od kterých se příspěvek požaduje.
2. Rozvrh platby příspěvků
a)
Zúčastněné členské státy platí přípěvky určené k financování obecného rozpočtu agentury ve třech stejných splátkách do 15. února, 15. června a 15. října dotyčného rozpočtového roku.
b)
Je-li přijat opravný rozpočet, zaplatí dotyčné členské státy nezbytné příspěvky do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.
c)
Každý členský stát hradí bankovní poplatky spojené s platbami jeho vlastních příspěvků.
d)
Není-li přijat roční rozpočet do konce listopadu, může agentura na žádost některého z členských států požádat tento členský stát o prozatímní poskytnutí příspěvku.
Článek 17
Řízení výdajů agenturou jménem členských státu
1. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo členského státu rozhodnout, že členský stát může agentuře svěřit správní a finanční řízení některých činností v oblasti její působnosti.
2. Řídící výbor může rozhodnutím zmocnit agenturu k uzavírání smluv jménem některých členských států. Může agenturu zmocnit, aby vybrala předem od těchto členských států nezbytné prostředky pro účely dodržení uzavřených smluv.
Článek 18
Plnění rozpočtu
1. Finanční předpisy, kterými se řídí obecný rozpočet agentury, přijala Rada jednomyslně (5). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní; přitom rozhoduje jednomyslně.
2. Řídící výbor na návrh ředitele případně přijme prováděcí pravidla týkající se plnění a kontroly obecného rozpočtu, zejména pokud jde o zadávání veřejných zakázek, aniž jsou dotčena příslušná pravidla EU. Řídící výbor zejména zajistí, aby se náležitě přihlédlo k požadavkům na bezpečnost nabídky a ochranu jak obranného utajení, tak práv k duševnímu vlastnictví.
3. Finanční předpisy a pravidla uvedené v tomto článku se nepoužijí na projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20.
KAPITOLA IV
PROJEKTY NEBO PROGRAMY AD HOC A SOUVISEJÍCÍ ROZPOČTY
Článek 19
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie A (s možností neúčastnit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států nebo ředitel mohou předložit řídícímu výboru projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury, který předpokládá všeobecnou účast zúčastněných členských států. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc souvisejícím s navrženým projektem nebo programem a o možných příspěvcích třetích stran.
2. Přispívají v zásadě všechny zúčastněné členské státy. Informují ředitele o svých záměrech v tomto ohledu.
3. Řídící výbor schvaluje zavedení projektu nebo programu ad hoc.
4. Řídící výbor se může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout zřídit výbor pro dozor nad řízením a plněním projektu nebo programu ad hoc. Výbor je složen z delegátů každého z přispívajících členských států, a pokud na projekt nebo program přispívá Unie, i ze zástupce Komise. Rozhodnutí řídícího výboru upřesní mandát a trvání výboru.
5. Přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru schválí pro projekt nebo program ad hoc
a)
pravidla pro řízení projektu nebo programu;
b)
přichází-li to v úvahu, rozpočet ad hoc související s projektem nebo programem, klíč pro výpočet výše příspěvků a nezbytná prováděcí pravidla;
c)
účast třetích stran ve výboru podle odstavce 4. Jejich účastí není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.
6. Přispívá-li Unie na projekt nebo program ad hoc, účastní se rozhodování uvedených v odstavci 5 Komise při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie.
Článek 20
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie B (s možností zapojit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států mohou řídící výbor informovat, že mají v úmyslu zavést projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury a případně přijmout související rozpočet ad hoc. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc, který souvisí s navrženým projektem nebo programem, o případných významných údajích týkajících se lidských zdrojů pro tento projekt nebo program a o možných příspěvcích třetích stran.
2. V zájmu maximalizace možností spolupráce jsou všechny zúčastněné členské státy o projektu nebo programu ad hoc, včetně základu, na němž lze účast rozšířit, včas informovány tak, aby každý zúčastněný členský stát, který se chce připojit, měl možnost vyjádřit o toto připojení zájem. Iniciátor nebo iniciátoři projektu nebo programu se navíc snaží do nich zapojit co nejvíce členských států. Účast určí v jednotlivých případech iniciátoři.
3. Projekt nebo program ad hoc je poté považován za projekt nebo program agentury, pokud řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení informací uvedených v odstavci 1 nerozhodne jinak.
4. Každý zúčastněný členský stát, který se později rozhodne účastnit se projektu nebo programu ad hoc, oznámí svůj úmysl přispívajícím členským státům. Do dvou měsíců od obdržení tohoto oznámení přispívající členské státy společně rozhodnou o účasti dotyčného členského státu, přičemž náležitě zohlední základ stanovený v době, kdy byly zúčastněné členské státy o projektu nebo programu informovány.
5. Přispívající členské státy přijmou mezi sebou rozhodnutí nezbytná pro zavedení a plnění projektu nebo programu ad hoc a případně souvisejícího rozpočtu. Pokud na tento projekt nebo program přispívá Unie, účastní se Komise rozhodnutí uvedených v tomto odstavci při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Přispívající členské státy průběžně podle potřeby řídící výbor informují o vývoji týkajícím se tohoto projektu nebo programu.
Článek 21
Příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočty ad hoc
Na rozpočty ad hoc pro projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20 lze poskytovat příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 22
Účast třetích stran
1. Třetí strany mohou přispět ke konkrétnímu projektu nebo programu ad hoc zavedenému v souladu s článkem 19 nebo 20 a k souvisejícímu rozpočtu. Řídící výbor schválí podle potřeby kvalifikovanou většinou ujednání ad hoc mezi agenturou a třetími stranami ke každému konkrétnímu projektu nebo programu.
2. U projektů podle článku 19 schválí přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru s veškeré nezbytné podmínky s příslušnými třetími stranami týkající se jejich příspěvku.
3. U projektů podle článku 20 se přispívající členské státy dohodnou na veškerých nezbytných ujednáních s příslušnými třetími stranami týkajících se jejich příspěvku.
4. Pokud na projekt nebo program ad hoc přispívá Unie, účastní se rozhodování podle odstavce 2 a 3 Komise.
KAPITOLA V
VZTAHY S KOMISÍ
Článek 23
Zapojení do činnosti agentury
1. Komise je členem řídícího výboru bez hlasovacích práv a je plně zapojena do činnosti agentury.
2. Komise se může účastnit i projektů a programů agentury.
3. Agentura přijme nezbytná správní ujednání a naváže nezbytné pracovní vztahy s Komisí, zejména s cílem vyměňovat si odborné znalosti a poradenství v oblastech, kde činnosti Unie souvisejí s posláním agentury a kde činnosti agentury mají vztah k činnostem Unie.
4. Nezbytná ujednání týkající se jednotlivých příspěvků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle článku 15 a 21 jsou přijímána vzájemnou dohodou mezi agenturou a Komisí nebo vzájemnou dohodou mezi přispívajícími členskými státy a Komisí.
KAPITOLA VI
VZTAHY SE TŘETÍMI ZEMĚMI, ORGANIZACEMI A SUBJEKTY
Článek 24
Správní ujednání a jiné záležitosti
1. Agentura může za účelem plnění svého poslání uzavírat správní ujednání se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty. Tato ujednání obsahují zejména
a)
zásady vztahu mezi agenturou a třetí stranou;
b)
ustanovení o konzultacích k otázkám souvisejícím s činností agentury;
c)
bezpečnostní záležitosti.
Agentura přitom respektuje jednotný institucionální rámec a rozhodovací samostatnost EU. Každé takové ujednání sjednává řídící výbor na základě jednomyslného schválení Radou.
2. Agentura naváže úzké pracovní vztahy s příslušnými složkami OCCAR a strukturami zřízenými podle rámcové dohody LoI s cílem postupně tyto složky začlenit nebo převzít jejich zásady a praxi, podle potřeby a po vzájemné dohodě.
3. Vzájemná transparentnost a souvislý vývoj v oblasti schopností jsou zajištěny použitím postupů mechanismu rozvoje schopností. Další pracovní vztahy mezi agenturou a příslušnými orgány NATO jsou vymezeny správním ujednáním uvedeným v odstavci 1 v plném souladu s vytvořeným rámcem spolupráce a konzultací mezi EU a NATO.
4. Aby byla usnadněna případná účast organizací a subjektů jiných než organizací a subjektů uvedených v odstavcích 2 a 3 na projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna navazovat s nimi pracovní vztahy.
5. Aby byla usnadněna případná účast třetích zemí na konkrétních projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna s nimi navazovat pracovní vztahy.
6. Za účelem odpovídající účasti bývalých členů Západoevropské skupiny pro vyzbrojování kteří nejsou členskými státy EU, na konkrétních projektech a programech agentury je pro tyto členy zajištěna co nejvyšší transparentnost těchto projektů a programů. Za tímto účelem se zřizuje poradní výbor, který má poskytnout fórum pro výměnu názorů a informací o otázkách společného zájmu, jež spadají do oblasti působnosti poslání agentury. Předsedá mu ředitel nebo jeho zástupce. Skládá se z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu a zástupce Komise a ze zástupců bývalých členů WEAG, jež nejsou členskými státy EU, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
7. Evropští členové NATO, kteří nejsou členskými státy EU, se také mohou na požádání účastnit činnosti poradního výboru uvedeného v odstavci 6, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
8. Poradní výbor uvedený v odstavci 6 může být i fórem pro dialog s jinými třetími stranami o konkrétních otázkách společného zájmu v oblasti působnosti agentury a může sloužit k zajištění toho, že tyto třetí strany budou plně informovány o vývoji otázek společného zájmu a o možnostech budoucí spolupráce.
KAPITOLA VII
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Výsady a imunity
Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců agentury jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 10. listopadu 2004 o výsadách a imunitách udělených Evropské obranné agentuře a jejím zaměstnancům.
Výsady a imunity agentury jsou stanoveny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie připojenému k Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 26
Ustanovení o přezkumu
Do 14. července 2014 předloží vedoucí agentury řídícímu výboru zprávu o jeho provádění za účelem jeho případného přezkumu Radou.
Článek 27
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí příslušnými předpisy, které se použijí na agenturu.
Článek 28
Přístup k dokumentům
Na dokumenty, jež má agentura v držení, se použijí ustanovení v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (6).
Článek 29
Bezpečnost
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Rady přijaté rozhodnutím Rady 2001/264/ES (7).
2. Agentura zajistí příslušné zabezpečení vnější komunikace.
Článek 30
Jazykový režim
O jazykovém režimu v agentuře rozhodne jednomyslně Rada.
Článek 31
Zrušení společné akce 2004/554/SZBP
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje společná akce 2004/551/SZBP o zřízení Evropské obranné agentury.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 12. července 2011.
A TANÁCS 2011/411/KKBP HATÁROZATA
(2011. július 12.)
az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. és 45. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Védelmi Ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség) a 2004/551/KKBP tanácsi együttes fellépés (1) (a továbbiakban: a 2004/551/KKBP együttes fellépés) hozta létre, hogy támogassa az EU védelmi képességeinek a válságkezelés területén történő fejlesztésére, valamint az európai biztonság- és védelempolitika fenntartására irányuló tanácsi és tagállami erőfeszítéseket.
(2)
Az Európai Tanács által 2003. december 12-én jóváhagyott európai biztonsági stratégia meghatározása szerint egy védelmi ügynökség létrehozása fontos eleme a rugalmasabb és hatékonyabb európai katonai erőforrások kifejlesztésének.
(3)
Az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló 2008. december 11-i jelentés elismeri, hogy az Ügynökség vezető szerepet tölt be a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVB) szolgáló kulcsfontosságú védelmi képességek kialakításának folyamatában.
(4)
A 2004/551/KKBP együttes fellépést hatályon kívül kell helyezni, és annak helyébe e tanácsi határozatnak kell lépnie, az Európai Unióról szóló szerződésnek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosításainak figyelembevétele érdekében.
(5)
Az EUSZ 45. cikke előírja, hogy a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia, amelyben megállapítja az ügynökség jogállását, meghatározza székhelyét és működésének szabályait, valamint hogy e határozatban figyelembe kell venni az Ügynökség tevékenységeiben való tényleges tagállami részvétel szintjét.
(6)
Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), és különösen a KBVP végrehajtásához.
(7)
Az Ügynökség szerkezeti felépítésének biztosítania kell, hogy az Ügynökség megfeleljen az Unió és tagországai KBVP-vel összefüggő operatív igényeinek, és - amennyiben az feladatainak teljesítéséhez szükséges - képes legyen együttműködni a harmadik államokkal, valamint a különböző szervezetekkel és az egyéb szereplőkkel.
(8)
Az Ügynökségnek szoros munkakapcsolatot kell kialakítania az olyan, már létező megállapodási formákkal, csoportosulásokkal és szervezetekkel, mint például a LoI keretegyezmény (Letter of Intent Framework Agreement,), vagy úgy, mint a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) és az Európai Űrügynökség (ESA).
(9)
Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő), összhangban az EUSZ 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően, vezető szerepet kell betöltenie az Ügynökség szervezetében, és fő kapcsolattartóként kell eljárnia az Ügynökség és a Tanács között.
(10)
Politikai felügyeleti és politikaalakítási feladatainak gyakorlása során a Tanácsnak iránymutatást kell nyújtania az Ügynökség részére.
(11)
Jellegükre való tekintettel az Ügynökség a 4. cikk (4) bekezdésben említett pénzügyi keretének elfogadását, valamint az Ügynökség és a harmadik országok, szervezetek és szervek közötti adminisztratív megállapodások megkötését a Tanácsnak egyhangúlag jóvá kell hagynia.
(12)
Az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos iránymutatások és határozatok elfogadása során a Tanács védelmi miniszteri szinten ülésezik.
(13)
Minden, a Tanács által az Ügynökség tevékenységével kapcsolatban elfogadott iránymutatást vagy határozatot az EUMSZ 240. cikkével összhangban kell előkészíteni.
(14)
A Tanács előkészítő és tanácsadó szerveinek - különösen az EUMSZ 240. cikke szerinti Állandó Képviselők Bizottságának, az EUSZ 38. cikke szerinti Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) és az EU Katonai Bizottságának (EUKB) - hatáskörei nem változnak.
(15)
A nemzeti fegyverzeti igazgatóknak, a műveleti parancsnokoknak, a kutatási és technológiai igazgatóknak és a védelempolitikai igazgatóknak a Tanács Ügynökséggel kapcsolatos döntéseivel összefüggésben jelentéseket kell kapniuk a hatáskörükbe tartozó kérdésekről, illetve hozzá kell járulniuk e döntések előkészítéséhez.
(16)
Az Ügynökségnek rendelkeznie kell a feladatai ellátásához és céljai eléréséhez szükséges jogi személyiséggel, ugyanakkor szoros kapcsolatot kell fenntartania a Tanáccsal, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió és intézményei hatásköreit.
(17)
Rendelkezni kell arról, hogy az Ügynökség által kezelt költségvetésekben szereplő nem igazgatási költségekhez eseti alapon hozzájárulás nyújtható az Európai Unió általános költségvetéséből, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali folyamatok - köztük az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése - teljes tiszteletben tartása mellett.
(18)
Az Ügynökségnek amellett, hogy valamennyi tagállam részvétele előtt nyitva áll, lehetőséget kell biztosítania arra is, hogy a tagállamok külön csoportjai ad hoc projekteket vagy programokat hozzanak létre.
(19)
Az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat jövőbeli elfogadására is figyelemmel, valamint összhangban az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdésével és 46. cikkével, illetve az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az EUSZ 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló (10.) jegyzőkönyvvel, az Ügynökségnek támogatnia kell az állandó strukturált együttműködés megvalósítását.
(20)
Az Ügynökségnek olyan döntéshozatali eljárásokkal kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik feladatainak hatékony ellátását, ugyanakkor tiszteletben tartják a részt vevő tagállamok nemzetbiztonsági és védelmi politikáit is.
(21)
Az Ügynökségnek az EUSZ 40. cikkének teljes tiszteletben tartásával kell teljesítenie megbízatását.
(22)
Az Ügynökségnek a Tanács biztonsági előírásaival és szabályaival teljes összhangban kell eljárnia.
(23)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ennélfogva ez a határozat Dániára nézve nem kötelező,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. FEJEZET
AZ ÜGYNÖKSÉG LÉTREHOZÁSA, MEGBÍZATÁSA ÉS FELADATAI
1. cikk
Az Ügynökség létrehozása
(1) A 2004/551/KKBP együttes fellépéssel eredetileg létrehozott, védelmiképesség-fejlesztési, kutatási, beszerzési és fegyverkezési ügynökség (a továbbiakban: az Európai Védelmi Ügynökség vagy az Ügynökség) működése az alábbi rendelkezésekkel összhangban folytatódik.
(2) Az Ügynökség a Tanács felügyelete alatt, az Európai Unió egységes intézményi keretén belül, továbbá az uniós intézmények és a tanácsi szervek hatásköreinek sérelme nélkül, a KKBP és a KBVP támogatása érdekében látja el feladatát. Az Ügynökség megbízatása nem érinti az Unió egyéb hatásköreit, és a legteljesebb mértékben tiszteletben tartja az EUSZ 40. cikkét.
(3) Az Ügynökség az Unió valamennyi olyan tagállamának részvétele előtt nyitva áll, amely részt kíván venni benne. Az Ügynökségben e határozat elfogadásakor már részt vevő tagállamok továbbra is részt vevő tagállamok.
(4) Bármely tagállam, amely az Ügynökségben e határozat hatálybalépését követően kíván részt venni, vagy abból ki kíván lépni, ebbéli szándékáról értesíti a Tanácsot és tájékoztatja a főképviselőt. A fent említett részvételre vagy kilépésre vonatkozó valamennyi szükséges technikai és pénzügyi szabály megállapítása a 8. cikk szerinti Irányítóbizottság hatáskörébe tartozik.
(5) Az Ügynökség székhelye Brüsszel.
2. cikk
Megbízatás
(1) Az Ügynökségnek az a megbízatása, hogy támogassa az EU védelmi képességeinek a válságkezelés területén történő fejlesztésére, valamint a KBVP jelenlegi és a jövőben kialakítandó formában történő fenntartására irányuló tanácsi és tagállami erőfeszítéseket.
(2) Az Ügynökség megállapítja a műveleti igényeket, támogatja az ezen igények kielégítését szolgáló intézkedéseket, hozzájárul a védelmi szektor ipari és technológiai bázisának erősítéséhez szükséges intézkedések meghatározásához és - adott esetben - végrehajtásához, részt vesz az európai képesség- és fegyverzetpolitika meghatározásában, valamint segíti a Tanácsot a katonai képességek fejlődésének értékelésében.
(3) Az Ügynökség megbízatása nem érinti a tagállamokat védelmi kérdésekben megillető hatásköröket.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „részt vevő tagállamok”: az Európai Uniónak az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamai;
b) „hozzájáruló tagállamok”: az Európai Unió olyan részt vevő tagállamai, amelyek hozzájárulást nyújtanak az Ügynökség egyes projektjeihez vagy programjaihoz.
4. cikk
A politikai felügyeletre és a Tanácsnak való jelentéstételre vonatkozó szabályok
(1) Az Ügynökség a Tanács irányítása és politikai felügyelete alatt működik, részére rendszeresen jelentéseket készít, és a Tanácstól rendszeres iránymutatást kap.
(2) Az Ügynökség tevékenységéről rendszeresen beszámol a Tanácsnak, így különösen:
a)
minden év novemberében jelentést nyújt be a Tanácsnak az Ügynökség adott évi tevékenységéről, és bemutatja következő évi munkaprogramjának és költségvetésének tervezett elemeit;
b)
az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására is figyelemmel, évente legalább egy alkalommal az 5. cikk (3) bekezdése f) pontjának ii. alpontjában említettek szerint tájékoztatást nyújt be a Tanácsnak az állandó strukturált együttműködéssel összefüggő értékelési tevékenységekhez való hozzájárulásáról.
A határozathozatal céljából az Irányítóbizottság elé kerülő fontos kérdésekről az Ügynökség a Tanácsot kellő időben tájékoztatja.
(3) A Tanács egyhangúlag eljárva és szükség szerint a PBB vagy más hatáskörrel rendelkező tanácsi szervek tanácsa alapján évente iránymutatást ad ki az Ügynökség munkájával - különösen annak munkaprogramjával - kapcsolatban. Az Ügynökség munkaprogramját ezen iránymutatások keretein belül kell megállapítani.
(4) A Tanács évente, egyhangúlag eljárva jóváhagyja az Ügynökségnek az elkövetkező három évre szóló pénzügyi keretét. E pénzügyi keret tartalmazza az Ügynökség hároméves munkatervéhez kapcsolódóan elfogadott prioritásokat, és megállapítja a keret első évére vonatkozó jogilag kötelező érvényű felső korlátot, valamint a második és harmadik évekre vonatkozó tervezett számadatokat. Az Ügynökség a pénzügyi keret tervezetét, valamint az ahhoz kapcsolódó munkatervet legkésőbb minden év március 31-éig vizsgálatra benyújtja az Irányítóbizottságnak.
(5) Az Ügynökség - ha ez a megbízatásának végrehajtásához szükséges - ajánlásokat fogalmazhat meg a Tanács, illetőleg a Bizottság részére.
5. cikk
Funkciók és feladatok
(1) Funkciói és feladatai teljesítése során az Ügynökség tiszteletben tartja az Unió és az uniós intézmények egyéb hatásköreit.
(2) Az Ügynökség funkcióinak és feladatainak teljesítése nem sértheti a tagállamokat védelmi kérdésekben megillető hatásköröket.
(3) Az Ügynökség a Tanács felügyelete alatt:
a)
hozzájárul a tagállamok katonai képességeire vonatkozó célkitűzések meghatározásához és a tagállamok által a katonai képességekre vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítésének értékeléséhez, különösen az alábbiak révén:
i.
a hatáskörrel rendelkező tanácsi szervekkel - köztük az EUKB-vel - együttműködésben, és többek között a képességfejlesztési mechanizmus (CDM), illetve annak esetleges utódmechanizmusa igénybevételével az EU védelmi képességekkel kapcsolatos jövőbeli igényeinek meghatározása;
ii.
a képességfejlesztési terv (CDP) és adott esetben az azt felváltó későbbi tervek végrehajtásának koordinálása;
iii.
a tagállamok által megállapítandó kritériumok alapján és többek között a CDP-folyamaton keresztül és a CDM, illetve az azt felváltó későbbi mechanizmusok felhasználásával a katonai képességekre vonatkozó tagállami kötelezettségvállalások értékelése;
b)
előmozdítja a műveleti igények harmonizálását, valamint hatékony és egymással kompatibilis beszerzési módszerek elfogadását, különösen az alábbiak révén:
i.
a katonai igények harmonizációjának előmozdítása és koordinálása;
ii.
a legjobb gyakorlatok meghatározásán és terjesztésén keresztül a költséghatékony és eredményes beszerzés előmozdítása;
iii.
értékelések készítése a képességfejlesztés és a beszerzés pénzügyi prioritásairól;
c)
a katonai képességekre vonatkozó célkitűzések teljesítése érdekében többoldalú projektekre tesz javaslatot, gondoskodik a tagállamok által végrehajtott programok összehangolásáról és a külön meghatározott együttműködési programok irányításáról, különösen az alábbiak révén:
i.
új többoldalú együttműködési projektek indítványozása és előmozdítása;
ii.
az operatív területen a kollaboratív tevékenységek meghatározása és indítványozása;
iii.
a már létező, tagállamok által végrehajtott programok koordinációjának támogatása;
iv.
a tagállamok kérésére a külön meghatározott programok irányításának átvállalása;
v.
a tagállamok kérésére a programok előkészítése az OCCAR - vagy az esettől függően más szerveződések - általi irányításra;
d)
támogatja a védelmi technológiai kutatásokat, továbbá koordinálja és tervezi a közös kutatási tevékenységeket és a jövőbeli műveleti igények kielégítését szolgáló műszaki megoldások felkutatását, különösen az alábbiak révén:
i.
adott esetben az uniós kutatási tevékenységekkel összehangoltan a jövőbeni biztonsági és védelmi képességi igények kielégítését célzó kutatások előmozdítása, és ezáltal Európa ipari és technológiai felkészültségének e területen való erősítése;
ii.
a hatékonyabban célzott közös védelmi kutatási és technológiai tevékenység előmozdítása;
iii.
a védelmi kutatás és technológia katalizálása tanulmányok és projektek segítségével;
iv.
a védelem területén kötött kutatási-technológiai szerződések kézbentartása;
v.
a Bizottsággal együttműködésben a védelmi és a polgári vonatkozású vagy biztonsági kutatási programok közötti komplementaritás és szinergia maximalizálása;
e)
hozzájárul minden olyan hasznos intézkedés meghatározásához és adott esetben végrehajtásához, amely a védelmi szektor ipari és technológiai alapjainak erősítését vagy a katonai kiadások hatékonyságának javítását szolgálják, különösen az alábbiak révén:
i.
a nemzetközi szinten versenyképes európai védelmieszköz-piac létrehozásához való hozzájárulás, a belső piac szabályainak, valamint a Bizottság e területen fennálló hatásköreinek sérelme nélkül;
ii.
a vonatkozó politikák és stratégiák kidolgozása a Bizottsággal és szükség szerint az iparággal konzultálva;
iii.
az Ügynökség feladatainak keretében - a Bizottsággal konzultálva - törekvés a kapcsolódó eljárások uniós szintű fejlesztésére és harmonizációjára;
f)
az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására is figyelemmel, támogatja ezen együttműködést, különösen az alábbiak révén:
i.
a nagyobb szabású közös vagy európai szintű képességfejlesztési kezdeményezések előmozdítása;
ii.
hozzájárulás a képességekre vonatkozóan a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak, így többek között az állandó strukturált együttműködésről szóló, az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt (10.) jegyzőkönyv 2. cikke alapján megállapítandó feltételek szerint biztosított hozzájárulások rendszeres értékeléséhez, és erről évente legalább egy alkalommal jelentés készítése.
6. cikk
Jogi személyiség
Az Ügynökség feladatainak ellátása és céljainak elérése érdekében jogi személyiséggel rendelkezik. A tagállamok biztosítják, hogy az Ügynökség a saját jogszabályaik által a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezzék. Így különösen, az Ügynökség ingó és ingatlan vagyont szerezhet, azzal rendelkezhet, perelhet és perelhető. Az Ügynökség köz- vagy magánjogi szereplőkkel, illetve szervezetekkel történő szerződéskötési képességgel rendelkezik.
II. FEJEZET
AZ ÜGYNÖKSÉG SZERVEI ÉS SZEMÉLYZETE
7. cikk
Az Ügynökség vezetője
(1) Az Ügynökség élén az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) áll.
(2) Az Ügynökség vezetője felel az Ügynökség általános szervezetéért és működéséért, és gondoskodik arról, hogy az Ügynökség vezetőjének alárendelt ügyvezető igazgató végrehajtsa a Tanács által kiadott iránymutatásokat és az Irányítóbizottság határozatait.
(3) Az Ügynökség vezetője a 4. cikk (2) bekezdésében említettek szerint benyújtja a Tanácshoz az Ügynökség jelentéseit.
(4) Az Ügynökség vezetője felel az adminisztratív megállapodásokra vonatkozó, harmadik államokkal és más szervezetekkel, csoportosulásokkal vagy egyéb szereplőkkel az Irányítóbizottság által kiadott irányelvekkel összhangban folytatott tárgyalásokért. Az Irányítóbizottság által jóváhagyott ilyen megállapodások keretein belül az Ügynökség vezetője felel a megfelelő munkakapcsolatok kialakításáért.
8. cikk
Irányítóbizottság
(1) Az Ügynökség döntéshozó szerve az Irányítóbizottság, amely valamennyi részt vevő tagállam részéről egy-egy - kormánya nevében való kötelezettségvállalásra felhatalmazott - képviselőből, valamint a Bizottság egy képviselőjéből áll. Az Irányítóbizottság a Tanács által kiadott iránymutatások keretei között jár el.
(2) Az Irányítóbizottság a részt vevő tagállamok védelmi minisztereinek, vagy azok képviselőinek szintjén ülésezik. Az Irányítóbizottság alapvetően minden évben legalább két védelmi miniszteri szintű ülést tart.
(3) Az Irányítóbizottság üléseit az Ügynökség vezetője hívja össze és vezeti le. Ha valamely részt vevő tagállam erre felkéri, az Ügynökség vezetője egy hónapon belül bármely részt vevő tagállam kérelme alapján is összehívja az ülést.
(4) Az Ügynökség vezetője az Irányítóbizottság ülései levezetésének jogkörét átadhatja, ha az Irányítóbizottság a védelmi miniszterek képviselőinek szintjén ülésezik.
(5) Az Irányítóbizottság különleges összetételben is ülésezhet (úgymint: nemzeti fegyverzeti igazgatók, műveleti parancsnokok, kutatási és technológiai igazgatók vagy védelempolitikai igazgatók).
(6) Az Irányítóbizottság ülésein részt vesznek a következő személyek is:
a)
az Ügynökség 10. cikkben említett ügyvezető igazgatója, illetve annak képviselője;
b)
az EUKB elnöke, illetve annak képviselője;
c)
az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) képviselői.
(7) Az Irányítóbizottság a közös érdekű ügyek megvitatására meghívhatja:
a)
a NATO főtitkárát vagy képviselőjét;
b)
olyan más megállapodások, csoportosulások vagy szervezetek (mint például a LoI keretegyezmény, vagy úgy mint az OCCAR és az ESA) vezetőit/elnökeit, amelyek munkája kapcsolódik az Ügynökség tevékenységéhez;
c)
szükség szerint más harmadik felek képviselőit.
9. cikk
Az Irányítóbizottság feladatai és hatásköre
(1) A 4. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi iránymutatások keretében az Irányítóbizottság:
a)
jóváhagyja a Tanácshoz benyújtandó jelentéseket;
b)
az Ügynökség vezetője által benyújtott tervezet alapján minden évben legkésőbb december 31-én elfogadja az Ügynökség következő évre vonatkozó éves munkatervét;
c)
minden évben legkésőbb december 31-ig jóváhagyja az Ügynökség általános költségvetését, a Tanács által az Ügynökség pénzügyi keretében meghatározott korlátokon belül;
d)
a 19. cikkel összhangban jóváhagyja az Ügynökségen belüli ad hoc projektek vagy programok létrehozását;
e)
kinevezi az ügyvezető igazgatót és legfeljebb két helyettesét;
f)
dönt arról, hogy - a 17. cikkel összhangban - egy vagy több tagállam megbízhatja-e az Ügynökséget bizonyos hatáskörébe tartozó tevékenységek adminisztratív és pénzügyi kezelésével;
g)
jóváhagyja a Tanácshoz vagy a Bizottsághoz címzett ajánlásokat;
h)
elfogadja az Ügynökség eljárási szabályzatát;
i)
módosíthatja az Ügynökség általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó pénzügyi rendelkezéseket;
j)
módosíthatja a szerződéses alkalmazottakra és a kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokat és előírásokat;
k)
megállapítja a tagállamoknak az 1. cikk (4) bekezdésében említett részvételére vagy kilépésére vonatkozó részletes technikai és pénzügyi rendelkezéseket;
l)
elfogadja az Ügynökség vezetője által az adminisztratív megállapodásokról folytatott tárgyalásokra vonatkozó irányelveket;
m)
jóváhagyja a 22. cikk (1) bekezdésében említett ad hoc megállapodásokat;
n)
megköti a 24. cikk (1) bekezdésében említett adminisztratív megállapodásokat az Ügynökség és harmadik felek között;
o)
jóváhagyja az éves elszámolásokat és a mérleget;
p)
elfogadja az Ügynökség megbízatásának teljesítésével kapcsolatos egyéb határozatokat is.
(2) E határozat eltérő rendelkezése hiányában az Irányítóbizottság minősített többséggel határoz. A részt vevő tagállamok szavazatait az EUSZ 16. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban kell súlyozni. A szavazásban csak a részt vevő tagállamok képviselői vesznek részt.
(3) Amennyiben valamely részt vevő tagállam képviselője az Irányítóbizottságban kijelenti, hogy fontos és általa megnevezett nemzeti politikai okból ellenezni kívánja a minősített többséggel meghozandó határozat elfogadását, a szavazásra nem kerül sor. Ez a képviselő az Ügynökség vezetőjén keresztül a Tanács elé utalhatja az ügyet, hogy az szükség szerint iránymutatást adjon az Irányítóbizottság részére. Alternatív megoldásként az Irányítóbizottság minősített többséggel dönthet arról, hogy az ügyet döntéshozatal céljából a Tanács elé utalja. A Tanács egyhangúlag jár el.
(4) Az ügyvezető igazgató vagy valamely részt vevő tagállam javaslatára az Irányítóbizottság a következők felállításáról dönthet:
a)
az Irányítóbizottság adminisztratív és költségvetési határozatait előkészítő bizottságok, amelyek a részt vevő tagállamok küldötteiből és a Bizottság egy képviselőjéből állnak;
b)
az Ügynökség hatáskörébe tartozó meghatározott kérdésekre szakosodott bizottságok. Ezek a bizottságok a részt vevő tagállamok küldötteiből és - az Irányítóbizottság eltérő rendelkezése hiányában - a Bizottság egy képviselőjéből állnak.
Az ilyen bizottságok létrehozására vonatkozó határozatokban meg kell határozni a bizottságok mandátumát és működésének időtartamát.
10. cikk
Az ügyvezető igazgató
(1) Az ügyvezető igazgatót és helyetteseit az Ügynökség vezetőjének javaslatára az Irányítóbizottság nevezi ki hároméves időtartamra. Az Irányítóbizottság a kinevezést két évvel meghosszabbíthatja. Az ügyvezető igazgató és legfeljebb két helyettese az Ügynökség vezetőjének irányítása alatt jár el, az Irányítóbizottság határozataival összhangban.
(2) Az ügyvezető igazgató - helyettesének/helyetteseinek támogatásával - az Ügynökség eredményes és hatékony működéséhez szükséges minden intézkedést meghoz. Annak érdekében, hogy a funkcionális egységek koherensen tudjanak működni, azok felügyeletéért és koordinálásáért az ügyvezető igazgató felel. Az ügyvezető igazgató az Ügynökség alkalmazotti állományának vezetője.
(3) Az ügyvezető igazgató felel a következőkért:
a)
az Ügynökség éves munkaterve végrehajtásának biztosítása;
b)
az Irányítóbizottság munkájának előkészítése, különös tekintettel az Ügynökség éves munkaprogramjának tervezetére;
c)
az Irányítóbizottságnak benyújtandó éves általános költségvetés-tervezet elkészítése;
d)
az Irányítóbizottságnak benyújtandó hároméves munkaterv elkészítése;
e)
a Tanácsnak benyújtandó hároméves pénzügyi keret elkészítése;
f)
szoros együttműködés biztosítása a Tanács előkészítő szerveivel, különösen a PBB-vel és az EUKB-vel, és e szervek információval történő ellátása;
g)
a 4. cikk (2) bekezdésében említett jelentések elkészítése;
h)
a bevételi és kiadási kimutatás elkészítése, valamint az Ügynökség általános költségvetésének és az Ügynökségre bízott ad hoc projektek/programok költségvetésének végrehajtása;
i)
az Ügynökség napi szintű ügyvitele;
j)
a biztonsági vonatkozású feladatok;
k)
a személyzeti ügyek.
(4) Az ügyvezető igazgató az Ügynökség munkaprogramjának és általános költségvetésének keretei között felhatalmazással rendelkezik a szerződések megkötésére és az alkalmazottak felvételére. Az Ügynökség által kezelt költségvetések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ügyvezető igazgató.
(5) Az ügyvezető igazgató az Irányítóbizottságnak tartozik elszámolási kötelezettséggel.
(6) Az ügyvezető igazgató az Ügynökség törvényes képviselője.
11. cikk
Az Ügynökség személyzete
(1) Az Ügynökség személyzete - ideértve az ügyvezető igazgatót is - szerződéses és állandó személyi állományban lévő alkalmazottakból áll, akiket a lehető legtágabb földrajzi elhelyezkedés szerint, valamennyi részt vevő tagállamból, valamint az Unió intézményeiből jelentkezők közül kell kiválasztani. Az Ügynökség személyzetét a kapcsolódó kompetenciák és szakértelem alapján, tisztességes és átlátható versenyeljárás útján az ügyvezető igazgató választja ki. Az ügyvezető igazgató a betöltendő álláshelyekre vonatkozó részleteket és a kiválasztási eljárás vonatkozó kritériumait minden esetben előre közzéteszi. A felvétel célja valamennyi esetben az, hogy az Ügynökség számára a legkiemelkedőbb képességű és leghatékonyabban dolgozó alkalmazottak szolgálatait biztosítsák.
(2) Az Ügynökség személyzetét felsővezetői szinten - az ügyvezető igazgató javaslata alapján, az Irányítóbizottsággal folytatott egyeztetést követően - az Ügynökség vezetője nevezi ki, és hosszabbítja meg szerződésüket.
(3) Az Ügynökség személyzete a következőkből áll:
a)
a közvetlenül az Ügynökség által, határozott idejű szerződéssel, a részt vevő tagállamok állampolgárai közül kiválasztott alkalmazottak. Az említett személyzetre vonatkozó szabályzatot a Tanács egyhangúlag elfogadta (2). Az említett szabályzatot az Irányítóbizottság szükség esetén felülvizsgálja és módosítja, amennyiben erre felhatalmazást kap;
b)
a részt vevő tagállamok által az Ügynökség szervezetén belüli tisztségekre vagy meghatározott feladatokra és projektekre kirendelt nemzeti szakértők. Az említett személyzetre vonatkozó szabályzatot a Tanács egyhangúlag elfogadta (3). Az említett szabályzatot az Irányítóbizottság szükség esetén felülvizsgálja és módosítja, amennyiben erre felhatalmazást kap;
c)
az Ügynökséghez szükség szerint határozott időtartamra és/vagy meghatározott feladatokra és projektekre kirendelt uniós tisztviselők.
(4) Az Ügynökség és az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályzat hatálya alá tartozó bármely személyek között felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
III. FEJEZET
KÖLTSÉGVETÉS ÉS PÉNZÜGYI SZABÁLYOK
12. cikk
Költségvetési alapelvek
(1) Az euróban meghatározott költségvetések azok a jogi aktusok, amelyek az egyes pénzügyi évekre vonatkozóan megállapítják és engedélyezik az Ügynökség által kezelt valamennyi bevételt és kiadást.
(2) A költségvetésbe felvett előirányzatok engedélyezése a január 1-jén kezdődő és ugyanazon év december 31-én végződő pénzügyi év időtartamára vonatkozik.
(3) A bevételeknek és kiadásoknak minden költségvetésben egyensúlyban kell lenniük. Valamennyi bevételt és kiadást maradéktalanul, bármilyen, egymáshoz képest való kiigazítás nélkül kell bevezetni az adott költségvetésbe.
(4) A költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokból álló differenciált, továbbá nem differenciált előirányzatokból áll.
(5) A kötelezettségvállalási előirányzatoknak a folyó pénzügyi évben tett jogi kötelezettségvállalások teljes költségét fedezniük kell. Mindazonáltal a kötelezettségvállalások általánosan vagy éves részletekben is megállapíthatók. A kötelezettségvállalásokat a december 31-ig bezárólag tett jogi kötelezettségvállalások alapján kell könyvelni.
(6) A kifizetési előirányzatoknak a folyó pénzügyi évben és/vagy korábbi pénzügyi években tett jogi kötelezettségvállalások teljesítéseként foganatosított kifizetéseket kell fedezniük. A kifizetéseket a december 31-ig tett költségvetési kötelezettségvállalások alapján kell könyvelni.
(7) A pénzügyi év bevételeit az adott pénzügyi év során beszedett összegek alapján kell a pénzügyi év könyvelésében feltüntetni.
(8) A bevételeket és kiadásokat kizárólag a költségvetési tételekhez kötve, és az azokban található előirányzatok határain belül lehet foganatosítani.
(9) Az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvének, nevezetesen a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvének megfelelően kell felhasználni.
13. cikk
Az általános költségvetés
(1) Az Ügynökség vezetője minden évben március 31-ig benyújtja az Irányítóbizottságnak a következő évre vonatkozó, a pénzügyi keretben meghatározott korlátokat tiszteletben tartó általános költségvetés-tervezettel kapcsolatos átfogó becsléseket.
(2) Az Ügynökség vezetője az általános költségvetés-tervezetet minden év június 30-áig az Irányítóbizottság elé terjeszti. A tervezet a következőket tartalmazza:
a)
az alábbiakhoz szükségesnek ítélt előirányzatok:
i.
az Ügynökség működtetésével, személyzetével és üléseivel kapcsolatos költségek fedezése;
ii.
a külső tanácsadás - különösen az Ügynökség feladatainak ellátásához szükséges operatív elemzések - költségeinek, valamint a valamennyi részt vevő tagállam javát szolgáló egyedi kutatási és technológiai tevékenységek, különösen a műszaki esettanulmányok és megvalósíthatósági előtanulmányok költségeinek fedezése;
b)
a kiadások fedezéséhez szükséges bevételek előrejelzése.
(3) Az irányítóbizottságnak törekednie kell annak biztosítására, hogy a (2) bekezdés a) pontja ii. alpontjában említett előirányzatok a (2) bekezdésben említett teljes előirányzat jelentős részét képviseljék. Ezeknek az előirányzatoknak a tényleges igényeket kell tükrözniük, és lehetővé kell tenniük az Ügynökség számára műveleti szerepének ellátását.
(4) Az általános költségvetés-tervezethez csatolni kell a személyi állomány kialakításának részletes tervét és a részletes indokolásokat.
(5) Az Irányítóbizottság egyhangú határozattal úgy dönthet, hogy az általános költségvetés-tervezet egy bizonyos további projektet vagy programot is lefedhet, amennyiben az valamennyi részt vevő tagállam közös javát szolgálja.
(6) Az előirányzatokat a kiadás típusa vagy célja alapján csoportosítva címekre és fejezetekre kell bontani, amelyek szükség szerint tovább bonthatók cikkekre.
(7) Minden cím tartalmazhat egy „ideiglenes előirányzatok” elnevezésű fejezetet. Ezeket az előirányzatokat a szükséges előirányzatok összegével vagy a már megállapított előirányzatok végrehajtási területével kapcsolatban felmerült komoly bizonytalanság esetén kell bevezetni.
(8) A bevételek a következőkből állnak:
a)
az Ügynökségben részt vevő tagállamok által a bruttónemzetijövedelem- (GNI-) skála alapján befizetendő hozzájárulások;
b)
egyéb bevételek.
Az általános költségvetés tervezete a meghatározott rendeltetésű bevételek nyilvántartására külön sorokat tartalmaz, és amennyiben lehetséges, jelzi az előirányzott összegeket.
(9) Az Irányítóbizottság minden év december 31-ig jóváhagyja az általános költségvetés tervezetét, az Ügynökség pénzügyi keretén belül. Az Irányítóbizottság ezen ülésén az Ügynökség vezetője, az Ügynökség vezetője által kijelölt képviselő vagy az Irányítóbizottságnak az Ügynökség vezetője által erre felkért tagja elnököl. Az ügyvezető igazgató megállapítja, hogy a költségvetést elfogadták, és értesíti a részt vevő tagállamokat.
(10) Amennyiben a pénzügyi év kezdetén az általános költségvetés tervezetének elfogadására még nem került sor, a költségvetés bármely fejezetének vagy egyéb részének tekintetében havonta az előző pénzügyi év költségvetési előirányzatainak legfeljebb egytizenketted részét kitevő összeget lehet elkölteni. Ez a szabályozás azonban nem járhat azzal, hogy a kidolgozás alatt álló általános költségvetési tervezetben előírt előirányzatok egytizenketted részét meghaladó tételeket bocsásson az Ügynökség rendelkezésére. Az ügyvezető igazgató javaslatára az Irányítóbizottság minősített többséggel engedélyezhet az egytizenketted részt meghaladó kiadásokat is, feltéve, hogy az arra a pénzügyi évre vonatkozó átfogó költségvetési előirányzatok nem lépik túl az előző pénzügyi évre vonatkozó költségvetési előirányzatokat. Az ügyvezető igazgató az e rendelkezés alapján engedélyezett előirányzatok fedezéséhez hozzájárulásokat hívhat le, amelyeket a lehívás közlésétől számított harminc napon belül kell befizetni.
14. cikk
A költségvetések módosítása
(1) Elkerülhetetlen, rendkívüli és előre nem látható körülmények esetén az ügyvezető igazgató módosító költségvetés-tervezetet nyújthat be a pénzügyi keretben meghatározott korlátokon belül.
(2) A módosító költségvetés-tervezetet az általános költségvetésre vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elkészíteni, előterjeszteni és elfogadni, valamint az elfogadásról szóló bejelentést megtenni. Az Irányítóbizottságnak a sürgősségre való kellő tekintettel kell eljárnia.
(3) Abban az esetben, ha a kivételes és előre nem látható körülmények miatt a pénzügyi keretben meghatározott korlátok nem bizonyulnak elégségesnek - a 13. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott szabályok teljes körű figyelembevételével sem -, az Irányítóbizottság a költségvetés-módosítást beterjeszti a Tanácshoz, amely annak jóváhagyásáról egyhangúlag határoz.
15. cikk
Meghatározott rendeltetésű bevételek
(1) Általános költségvetésében az Ügynökség különleges célra rendelt bevételként pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a 13. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában nem említett költségek fedezésére:
a)
az Európai Unió általános költségvetéséből eseti alapon, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali mechanizmusok teljes körű tiszteletben tartásával;
b)
tagállamoktól, harmadik államoktól vagy egyéb harmadik felektől.
(2) A meghatározott rendeltetésű bevételeket kizárólag arra a külön célra lehet felhasználni, amelyhez azokat rendelték.
16. cikk
Hozzájárulások és visszatérítések
(1) Hozzájárulások meghatározása a GNI-skála alkalmazása esetén
a)
Amennyiben a GNI-skálát kell alkalmazni, a hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállamok hozzájárulásainak bontását az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon, és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatnak (4), illetve az annak helyébe lépő bármely más tanácsi határozatnak megfelelően a bruttónemzetitermék-kulcs alapján kell meghatározni.
b)
Az egyes hozzájárulások kiszámítására vonatkozó adatok az Európai Unió legutóbb elfogadott költségvetéséhez csatolt, „Az általános költségvetés finanszírozásának összefoglalása a saját források típusa és tagállam szerinti bontásban” elnevezésű táblázat „GNI-alapú saját források” oszlopában szerepelnek. Valamennyi hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállam hozzájárulásának mértéke arányos az érintett tagállam bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) a hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállamok teljes GNI összesítésében képviselt részével.
(2) A hozzájárulások befizetésének ütemezése
a)
Az Ügynökség általános költségvetésének finanszírozására irányuló hozzájárulásokat az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok az adott pénzügyi évben február 15-ig, június 15-ig és október 15-ig, három egyenlő részletben fizetik be.
b)
Módosító költségvetés elfogadása esetén az érintett tagállamok a szükséges hozzájárulásokat a hozzájárulás-lehívás közlésétől számított hatvan napon belül fizetik be.
c)
A hozzájárulásuk befizetéséhez kapcsolódó banki díjakat a tagállamok fizetik.
d)
Amennyiben az éves költségvetést november végéig nem hagyják jóvá, az Ügynökség egy adott tagállam kérelmére e tagállamtól egyedi ideiglenes hozzájárulást hívhat le.
17. cikk
A kiadások Ügynökség általi kezelése a tagállamok nevében
(1) Az ügyvezető igazgató vagy egy tagállam javaslatára az Irányítóbizottság dönthet úgy, hogy a tagállamok megbízhatják az Ügynökséget a hatáskörébe tartozó egyes tevékenységek adminisztratív és pénzügyi kezelésével.
(2) E döntésében az Irányítóbizottság engedélyezheti, hogy az Ügynökség egyes tagállamok nevében szerződést kössön. Az Igazgatótanács engedélyezheti, hogy az Ügynökség előzetesen beszedje e tagállamoktól a megkötött szerződések teljesítéséhez szükséges forrásokat.
18. cikk
A költségvetés végrehajtása
(1) Az Ügynökség általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi rendelkezéseket a Tanács egyhangú döntéssel elfogadta (5). E rendelkezéseket az Irányítóbizottság szükség esetén egyhangúlag eljárva felülvizsgálja és módosítja.
(2) Az Irányítóbizottság az ügyvezető igazgató javaslatára szükség esetén elfogadja az általános költségvetés végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási szabályokat, különös tekintettel a közbeszerzésre, a vonatkozó uniós szabályok sérelme nélkül. Az Irányítóbizottság biztosítja különösen az ellátás biztonságára, illetve a védelmi titok és a szellemi tulajdonjog védelmére vonatkozó követelmények megfelelő figyelembevételét.
(3) Az e cikkben említett pénzügyi rendelkezések és szabályok nem alkalmazandók a 19. és 20. cikkben említett ad hoc projektekre és programokra.
IV. FEJEZET
AD HOC PROJEKTEK ÉS PROGRAMOK, VALAMINT AZ EZEKKEL KAPCSOLATOS KÖLTSÉGVETÉSEK
19. cikk
A kívülmaradásos (A típusú) ad hoc projektek és programok, valamint az ezekkel kapcsolatos ad hoc költségvetések jóváhagyása
(1) Egy vagy több tagállam vagy az ügyvezető igazgató benyújthat az Irányítóbizottságnak olyan ad hoc projektet vagy programot, amely az Ügynökség hatáskörébe tartozik, és amely az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok általános részvételét feltételezi. Amennyiben a javasolt projekthez vagy programhoz ad hoc költségvetés kapcsolódik, illetve amennyiben lehetőség van a harmadik felek általi hozzájárulásra, arról az Irányítóbizottságot tájékoztatni kell.
(2) Alapszabályként valamennyi részt vevő tagállam hozzájárulása szükséges. A részt vevő tagállamok ezzel kapcsolatos szándékukról tájékoztatják az ügyvezető igazgatót.
(3) Az ad hoc projektet vagy programot az Irányítóbizottság hagyja jóvá.
(4) Az ügyvezető igazgató vagy valamely részt vevő tagállam javaslatára az Irányítóbizottság létrehozhat egy bizottságot, amely felügyeli az ad hoc projekt vagy program irányítását és végrehajtását. A bizottság a hozzájáruló tagállamok küldötteiből és - az Uniónak a projekthez vagy programhoz való hozzájárulása esetén - a Bizottság egy képviselőjéből áll. A bizottság mandátumát és működésének időtartamát az Irányítóbizottság állapítja meg határozatában.
(5) Az ad hoc projekt vagy program vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok az Irányítóbizottság ülésén jóváhagyják:
a)
a projekt vagy program irányítására vonatkozó szabályokat;
b)
ha szükséges, a projekthez vagy programhoz kapcsolódó ad hoc költségvetést, a hozzájárulások kiszámításának kulcsát és a szükséges végrehajtási szabályokat;
c)
a harmadik felek esetleges részvételét a fenti (4) bekezdésben említett bizottságban. Részvételük nem sértheti az Unió döntéshozatali autonómiáját.
(6) Ha az Unió hozzájárul egy ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság részt vesz az (5) bekezdésben említett döntések meghozatalában, teljes mértékben megfelelve az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó döntéshozatali eljárásoknak.
20. cikk
A bővíthető (B típusú) ad hoc projektek és programok, valamint az ezekkel kapcsolatos ad hoc költségvetések jóváhagyása
(1) Egy vagy több tagállam tájékoztathatja az Irányítóbizottságot, hogy az Ügynökség hatáskörébe tartozó ad hoc projektet vagy programot kíván létrehozni, adott esetben a hozzá kapcsolódó ad hoc költségvetéssel együtt. Amennyiben a javasolt projekthez vagy programhoz ad hoc költségvetés kapcsolódik, illetve amennyiben lehetőség van a harmadik felek általi hozzájárulásra, arról az Irányítóbizottságot tájékoztatni kell, adott esetben közölve a projekthez vagy programhoz szükséges emberi erőforrásokra vonatkozó részleteket is.
(2) Az együttműködési lehetőségek maximalizálása érdekében a projektről vagy programról valamennyi részt vevő tagállamot tájékoztatni kell, kellő időben közölve azt is, hogy milyen alapelvek mentén lehetséges a résztvevők körének kibővítése, hogy bármely részt vevő tagállam jelezhesse csatlakozási szándékát. Ezen túlmenően a projektek vagy programok kezdeményezői a lehető legszélesebb körű tagság elérésére törekednek. A résztvevők körét a projekt kezdeményezői eseti alapon állapítják meg.
(3) Az ad hoc projekt vagy program a továbbiakban az Ügynökség projektjének vagy programjának minősül, kivéve, ha az Irányítóbizottság az (1) bekezdésben előírt tájékoztatás kézhezvételét követő egy hónapon belül ettől eltérően rendelkezik.
(4) Bármely részt vevő tagállam, amely a későbbiekben részt kíván venni az ad hoc projektben vagy programban, e szándékáról értesíti a hozzájáruló tagállamokat. Az ezen értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül a hozzájáruló tagállamok - kellő figyelemmel a részt vevő tagállamoknak a projektről vagy programról adott értesítésben megállapított bővítési alapelvekre - egymás között döntenek az érintett tagállamok részvételéről.
(5) A hozzájáruló tagállamok hozzák meg az ad hoc projekt vagy program, illetve adott esetben a hozzá kapcsolódó költségvetés létrehozásához és végrehajtásához szükséges döntéseket. Amennyiben az Unió hozzájárul egy ilyen ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság - teljes mértékben megfelelve az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó döntéshozatali eljárásoknak - részt vesz az e bekezdésben említett döntések meghozatalában. A hozzájáruló tagállamok folyamatosan tájékoztatják az Irányítóbizottságot a projekt vagy program előrehaladásáról.
21. cikk
Az ad hoc költségvetésekhez az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott hozzájárulások
A 19. és 20. cikkben említett ad hoc projektekhez vagy programokhoz létrehozott ad hoc költségvetésekhez hozzájárulás nyújtható az Európai Unió általános költségvetéséből.
22. cikk
Harmadik felek részvétele
(1) A 19. vagy 20. cikkel összhangban létrehozott konkrét ad hoc projektekhez vagy programokhoz, valamint az azokhoz kapcsolódó költségvetésekhez harmadik felek is hozzájárulhatnak. Az egyes konkrét projektekhez vagy programokhoz esetleg szükséges, az Ügynökség és a harmadik felek közötti ad hoc megállapodásokat az Irányítóbizottság minősített többségi szavazással hagyja jóvá.
(2) A 19. cikk alapján létrehozott projektek vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok az Irányítóbizottságon belüli ülésükön hagynak jóvá valamennyi, az érintett harmadik felekkel hozzájárulásuk kapcsán kialakítandó részletes szabályt.
(3) A 20. cikk alapján létrehozott projektek vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok határoznak meg valamennyi, az érintett harmadik felekkel hozzájárulásuk kapcsán kialakítandó részletes szabályt.
(4) Amennyiben az Unió hozzájárul egy ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság részt vesz a (2) és (3) bekezdésben említett döntések meghozatalában.
V. FEJEZET
KAPCSOLATTARTÁS A BIZOTTSÁGGAL
23. cikk
Kapcsolódás az Ügynökség munkájához
(1) A Bizottság az Irányítóbizottság szavazati joggal nem rendelkező tagja, amely minden tekintetben társul az Ügynökség munkájához.
(2) A Bizottság részt is vehet az Ügynökség projektjeiben és programjaiban.
(3) Az Ügynökség kialakítja a szükséges adminisztratív szabályokat és a munkakapcsolatot a Bizottsággal, különösen abból a célból, hogy szakmai észrevételekkel és tanáccsal lássák el egymást azokon a területeken, amelyeken az Unió tevékenysége érinti az Ügynökség célkitűzéseit, illetve amelyeken az Ügynökség tevékenysége érinti az Unió célkitűzéseit.
(4) Az Ügynökség és a Bizottság, illetve a hozzájáruló tagállamok és a Bizottság közös megegyezéssel, eseti alapon alakítják ki a 15. és 21. cikk alapján az Európai Unió általános költségvetéséből fedezendő hozzájárulásokra vonatkozó szükséges részletes szabályokat.
VI. FEJEZET
AZ ÜGYNÖKSÉG KAPCSOLATA HARMADIK ÁLLAMOKKAL, SZERVEZETEKKEL ÉS EGYÉB SZEREPLŐKKEL
24. cikk
Adminisztratív megállapodások és egyéb ügyek
(1) Megbízatásának teljesítése érdekében az Ügynökség adminisztratív megállapodást köthet harmadik államokkal, szervezetekkel vagy egyéb szereplőkkel. Az ilyen megállapodásokban ki kell térni különösen:
a)
az Ügynökség és a harmadik fél közötti kapcsolat fennállásának alapelvére;
b)
az Ügynökség munkájához kapcsolódó témakörökben folytatandó konzultációkra vonatkozó rendelkezésekre;
c)
a biztonsági kérdésekre.
A megállapodás megkötése során az Ügynökség tiszteletben tartja az Unió egységes intézményi kereteit és döntéshozói autonómiáját. E megállapodásokat a Tanács egyhangú jóváhagyását követően az Irányítóbizottság köti meg.
(2) Az Ügynökség szoros munkakapcsolatot alakít ki az OCCAR és a LoI keretegyezmény megfelelő elemeivel annak érdekében, hogy ezeket az elemeket, illetve azok elveit és gyakorlatát a kellő időben, az adott helyzetnek megfelelően és közös megegyezéssel bevonják, illetve beépítsék az Ügynökség munkájába.
(3) A képességfejlesztési mechanizmusok eljárásainak (CDM-eljárások) alkalmazása révén biztosítani kell a kölcsönös átláthatóságot és a koherens fejlesztéseket a képességek területén. Az Ügynökség és a NATO megfelelő szervei közötti egyéb munkakapcsolatokat az (1) bekezdésben említett adminisztratív megállapodás útján kell meghatározni, teljes mértékben megfelelve az EU és a NATO között már létező együttműködési és konzultációs kereteknek.
(4) Az Ügynökség a (2) és (3) bekezdésben említett szervezeteken és egyéb szereplőkön túl más szervezetekkel és szereplőkkel is munkakapcsolatot alakíthat ki az (1) bekezdésben említett megállapodási keretek között annak érdekében, hogy elősegítse azok lehetséges részvételét a projektekben és programokban.
(5) Az Ügynökség harmadik országokkal is kialakíthat munkakapcsolatot az (1) bekezdésben említett megállapodási keretek között annak érdekében, hogy elősegítse azok lehetséges részvételét a külön meghatározott projektekben és programokban.
(6) A Nyugat-Európai Fegyverkezési Csoport (Western European Armaments Group - WEAG) azon egykori tagjai számára, amelyek nem tagjai az EU-nak, a külön meghatározott projektekben és programokban való esetleges részvételük érdekében az Ügynökség biztosítja e projektek és programok lehető legteljesebb átláthatóságát. Fel kell állítani egy konzultációs bizottságot ennek érdekében, és azért, hogy az Ügynökség megbízatásának hatálya alá tartozó, közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos vélemény- és információcsere színteréül szolgáljon. A konzultációs bizottság az ügyvezető igazgató vagy képviselője elnökletével működik. Tagságát a részt vevő tagállamok és a Bizottság egy-egy képviselője, valamint - a velük együtt később megállapítandó részletes szabályoknak megfelelően - a nem EU-tag egykori WEAG-tagok képviselői alkotják.
(7) Kérésükre és a velük együtt később megállapítandó részletes szabályoknak megfelelően a (6) bekezdésben említett konzultációs bizottságban más, nem EU-tag európai NATO-tagok is részt vehetnek.
(8) A (6) bekezdésben említett konzultációs bizottság az Ügynökség hatáskörébe tartozó, közös érdekű, különleges kérdésekben a harmadik felekkel folytatott párbeszéd fórumaként is szolgálhat, és biztosíthatja, hogy e harmadik feleket teljeskörűen tájékoztassák a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos fejleményekről, valamint a jövőbeli együttműködés lehetőségeiről.
VII. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
25. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az ügyvezető igazgatót és az Ügynökség alkalmazottait megillető kiváltságokat és mentességeket az Európai Unió tagállamai Tanácson belül ülésező kormányképviselőinek az Európai Védelmi Ügynökség és annak személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló, 2004. november 10-i határozata állapítja meg.
Az Ügynökség kiváltságait és mentességeit az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv állapítja meg.
26. cikk
Felülvizsgálati záradék
Az Ügynökség vezetője e határozat végrehajtásáról legkésőbb 2014. július 14-ig jelentést nyújt be az Irányítóbizottsághoz, a határozat Tanács általi esetleges felülvizsgálata céljából.
27. cikk
Jogi felelősség
(1) Az Ügynökség szerződéses felelősségére vonatkozóan az érintett szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.
(2) Az Ügynökség által megkötött szerződések választott bírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
(3) Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségére az Ügynökségre vonatkozó megfelelő szabályokat kell alkalmazni.
28. cikk
Dokumentumokhoz való hozzáférés
Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
29. cikk
Biztonság
(1) Az Ügynökség alkalmazza a Tanácsnak a 2001/264/EK tanácsi határozatban (7) meghatározott biztonsági előírásait.
(2) Az Ügynökség biztosítja külső kommunikációjának megfelelő biztonságát.
30. cikk
Nyelvhasználat
Az Ügynökségen belüli nyelvhasználatra vonatkozó szabályokat a Tanács határozza meg egyhangú döntéssel.
31. cikk
A 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése
Ez a határozat az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról szóló 2004/551/KKBP együttes fellépést hatályon kívül helyezi, és annak helyébe lép.
32. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.