ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. listopadu 2010,
kterým se stanoví kritéria a opatření pro financování komerčních demonstračních projektů, jež jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, která nepoškozují životní prostředí, a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie v rámci systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, jak je stanoveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
(oznámeno pod číslem K(2010) 7499)
(2010/670/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 10a odst. 8 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada v červnu 2008 vyzvala Komisi, aby co nejdříve vypracovala mechanismus pro podporu investic členských států a soukromého sektoru s cílem zajistit do roku 2015 vybudování a provozování až dvanácti demonstračních zařízení na zachycování a ukládání CO2 (CCS).
(2)
Ustanovení čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES zavádí mechanismus pro financování komerčních demonstračních projektů, které jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, jež nepoškozuje životní prostředí (dále jen „demonstrační projekty (CCS)“), a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie (dále jen „demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie“). S cílem zajistit hladké fungování tohoto mechanismu je nutné stanovit pravidla a kritéria pro výběr a zavádění těchto projektů a základní zásady pro zpeněžení povolenek a pro správu výnosů.
(3)
Komise dne 7. října 2009 přijala sdělení nazvané „Investování do vývoje nízkouhlíkových technologií“ (2), které zdůrazňuje úlohu financování na základě tohoto rozhodnutí při zavádění Evropského strategického plánu pro energetické technologie (plán SET) s ohledem na potřebné demonstrační projekty.
(4)
Podle tohoto rozhodnutí by mělo být financování podmíněno schválením jakékoli účasti státní podpory na celkovém finančním příspěvku z veřejných zdrojů ze strany Komise podle článků 107 a 108 Smlouvy, aby bylo financování omezeno na rozsah nezbytný pro zavádění a provozování projektu, s ohledem na možné škodlivé dopady na hospodářskou soutěž. Členské státy by proto Komisi měly oznámit jakoukoli státní podporu financování podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aby byla umožněna koordinace výběrového řízení na základě tohoto rozhodnutí s posouzením státní podpory.
(5)
Financování stanovené podle tohoto rozhodnutí není součástí souhrnného rozpočtu Evropské unie. Proto jej lze kombinovat s financováním z jiných nástrojů, včetně strukturálních fondů a Fondu soudržnosti a Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení (EEPR). Lze jej kombinovat i s úvěrem v rámci finančního nástroje na sdílení rizik (RSFF) poskytovaným Unií a Evropskou investiční bankou (EIB).
(6)
Aby se vyloučila podpůrná hospodářská soutěž mezi členskými státy, mělo by být financování podle tohoto rozhodnutí stanoveno na 50 % relevantních nákladů, jestliže by souhrnná částka financování podle tohoto rozhodnutí nepřekročila limit 15 % celkového počtu povolenek podle směrnice 2003/87/ES. V daném případě by financování mělo být omezeno na 15 % celkového počtu povolenek. toto financování by mělo rovněž doplňovat podstatné spolufinancování provozovatelem. Aby nedocházelo k preferenčnímu zacházení s projekty financovanými Evropským energetickým programem na podporu hospodářského oživení (EEPR), financování podle tohoto rozhodnutí by mělo být sníženo o částku rovnající se finančnímu příspěvku z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení.
(7)
Vytvoření demonstračního programu EU zahrnujícího nejlepší projekty týkající se široké řady technologií na geograficky vyvážených místech v rámci území členských států, jejich výlučných hospodářských zón a kontinentálních šelfů nemůže být dostatečně dosaženo, pokud budou projekty vybírány na vnitrostátní úrovni. Proto by měl být výběr prováděn na úrovni Evropské unie. S ohledem na zajištění soudržnosti s vnitrostátními postupy výběrového řízení a financování by měly být členské státy odpovědny za shromažďování žádostí o finanční podporu od zadavatelů a za hodnocení projektů podle kritérií způsobilosti stanovených v tomto rozhodnutí. Protože projekty financované podle tohoto rozhodnutí budou ve většině případů spolufinancovány členskými státy, členské státy by měly mít možnost se rozhodnout, které projekty chtějí podpořit a které žádosti chtějí předložit do výběrového řízení Evropské unie. Smyslem podávání těchto žádostí není nenahradit oznámení o státní podpoře v případech, kdy se na financování podílí státní podpora. Úloha členských států by měla být dále posílena tak, že příslušný členský stát bude před přijetím rozhodnutí o přidělení finančních prostředků znovu konzultován, aby potvrdil hodnotu a strukturu celkového finančního příspěvku z veřejných zdrojů, a Výboru pro změnu klimatu bude předložena předloha seznamu vybraných projektů, a to i s ohledem na kvalitu těchto projektů.
(8)
S ohledem na zkušenosti EIB s výběrovým řízením a financováním projektů Komise usilovala o její začlenění do provádění tohoto rozhodnutí. EIB souhlasila, že na žádost Komise, jejím jménem a na účet Komise by měla plnit určité úkoly týkající se výběru projektů, zpeněžení povolenek a správy výnosů. Zvláštní podmínky spolupráce, včetně odměny EIB, by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a EIB, pokud je schválí rozhodovací orgány EIB. EIB by měla být odměňována za plnění těchto úkolů z příjmu vzniklého ze správy výnosů.
(9)
Dostupné výnosy z 300 milionů povolenek by měly být přidělovány prostřednictvím dvou kol výzev k podávání návrhů, aby na jedné straně bylo zajištěno financování vyspělých projektů již v prvním kole a na druhé straně poskytnuta možnost upravit jakékoli technické nebo geografické nevyváženosti ve druhém kole. Neexistuje-li v prvním kole dostatečná hospodářská soutěž v určité podkategorii projektů, přijetí rozhodnutí o přidělení v této podkategorii by se mělo odložit do druhého kola, a to s ohledem na maximální využití finančních prostředků podle tohoto rozhodnutí.
(10)
Financování podle tohoto rozhodnutí by mělo být vyhrazeno pro projekty, které využívají technologie, které jsou ve vztahu k současnému stavu vědy a techniky inovativní v hlavních podkategoriích každé technologie. Tyto technologie by ještě neměly být obchodně dostupné, nicméně měly by být dostatečně vyspělé na to, aby byly připraveny na demonstraci v poloprovozním měřítku. Měl by u nich existovat odůvodněný předpoklad úspěšné demonstrace s ohledem na nevyhnutelnost technologických rizik a navrhované měřítko demonstrace by mělo být takové, aby nebyly očekávány žádné výrazné problémy při další úpravě měřítka. Měly by mít i vysoce opakovatelný potenciál a tím nabízet významné předpoklady pro nákladově efektivní snižování emisí CO2 v Unii i celosvětově. Proto by měly být způsobilé k financování pouze ty projekty, které spadají do určitých kategorií projektů a které odpovídají zvláštním požadavkům stanoveným v tomto rozhodnutí.
(11)
S ohledem na zajištění technologické rozmanitosti by mělo být nejprve financováno osm demonstračních projektů CCS (z toho nejméně jeden a nejvýše tři projekty v každé kategorii projektů, nejméně tři projekty na uchovávání v ložisku uhlovodíků a nejméně tři projekty na uchovávání v hlubinném zásobníku slané vody) v prvním kole výzev k podávání návrhů a zároveň by měl být financován jeden projekt v každé podkategorii projektů obnovitelných zdrojů energie v prvním kole výzev k podávání návrhů. Jsou-li k dispozici dostatečné prostředky, mělo by být možno financovat více projektů, přičemž je třeba zachovat vyváženost mezi demonstračními projekty CCS a projekty obnovitelných zdrojů energie. Co se týká zajištění geografické vyváženosti, v jednom členském státu by měl být financován nejméně jeden a ne více než tři projekty. Tímto kritériem by ovšem neměly být omezeny projekty, které budou uskutečněny na území několika členských států.
(12)
V zásadě by měly být vybrány projekty, které nákladově nejefektivnějším způsobem splňují požadavky na počty projektů v každé kategorii.
(13)
Aby byly vybrané projekty zahájeny podle plánu a aby byly finanční prostředky efektivně využívány, rozhodnutí o přidělení finančních prostředků by mělo být podmíněno vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva Unie a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli ve stanoveném časovém období od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
(14)
Členské státy by měly vyplácet výnosy na projekty podle právně závazných nástrojů. Podle ustanovení směrnice 2003/87/ES by mělo vyplácení probíhat jednou ročně, a to na základě množství uloženého CO2 u demonstračních projektů CCS, které bylo vykázáno, monitorováno a ověřeno podle směrnice 2003/87/ES, a na základě množství vyrobené energie u projektů obnovitelných zdrojů energie. Pokud ale členské státy zaručí, že jakékoli přebytečné finanční prostředky budou vráceny, mělo by být možno vyplatit část nebo celou finanční částku na projekt před jeho uvedením do provozu. Na základě zvláštního významu sdílení znalostí v kontextu demonstračního programu by měly být finanční prostředky vypláceny pouze při splnění požadavků na sdílení znalostí.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví pravidla a kritéria pro tyto oblasti:
1)
výběr komerčních demonstračních projektů, které jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2 („demonstrační projekty CCS“) a demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie („demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie“) uvedených ve směrnici 2003/87/ES;
2)
zpeněžení povolenek uvedených ve směrnici 2003/87/ES pro podporu demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie a pro správu souvisejících výnosů;
3)
vyplácení výnosů a provádění demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie.
Toto rozhodnutí, včetně ustanovení týkajících se peněžního vyčíslení povolenek, není dotčeno jinými prováděcími opatřeními přijatými podle směrnice 2003/87/ES.
Článek 2
Zásady
1. Počet povolenek v rezervě vyhrazené pro nové účastníky podle čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je 300 milionů.
2. Výběr demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie pro financování podle tohoto rozhodnutí probíhá ve dvou kolech výzev k podávání návrhů organizovaných Komisí a adresovaných členským státům, které zahrnují ekvivalent 200 milionů povolenek v prvním kole výzev k podávání návrhů a ekvivalent 100 milionů povolenek a povolenek zbývajících z prvního kola výzev k podávání návrhů ve druhém kole výzev k podávání návrhů.
3. S výhradou čl. 10a odst. 8 čtvrté věty čtvrtého pododstavce směrnice 2003/87/ES představuje financování podle tohoto rozhodnutí 50 % relevantních nákladů. Jestliže celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů činí méně než 50 % relevantních nákladů, je celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů financován v rámci tohoto rozhodnutí.
Pokud je však financování podle tohoto rozhodnutí kombinováno s financováním z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení (EEPR), financování podle tohoto rozhodnutí se sníží o finanční částku obdrženou z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení.
Článek 3
Relevantní náklady
1. Pro účely čl. 2 odst. 3 se použijí pravidla ustanovení odstavců 2 až 5 tohoto článku.
2. Relevantní náklady demonstračních projektů CCS jsou takové investiční náklady, které vzniknou u projektu v důsledku využití zachycování a ukládání CO2, po odečtení čisté současné hodnoty nejlepšího odhadu provozních výnosů a nákladů vzniklých v důsledku využití zachycování a ukládání CO2 během prvních deseti let provozu.
3. Relevantní náklady demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie jsou takové dodatečné investiční náklady, které vzniknou u projektu v důsledku používání inovativní technologie v oblasti obnovitelných zdrojů energie, po odečtení čisté současné hodnoty nejlepšího odhadu provozních nákladů a výnosů vzniklých během prvních pěti let ve srovnání s obvyklou výrobou o stejné kapacitě z hlediska efektivní výroby energie.
4. Investiční náklady uvedené v odstavcích 2 a 3 zahrnují investice do pozemku, provozovny a zařízení.
Mohou se rovněž týkat investic do přenosu technologií a provozních licencí technologických postupů (dále jen „nehmotná aktiva“) při splnění těchto podmínek:
a)
nehmotné aktivum lze považovat za odepisovatelné aktivum;
b)
nehmotné aktivum je zakoupeno za tržních podmínek za co nejnižší cenu;
c)
nehmotné aktivum zůstane v provozovně příjemce alespoň pět let.
Pokud je nehmotné aktivum prodáno před uplynutím pětiletého období, uvedeného v písmenu c) druhého pododstavce, zisk z prodeje se odečte z relevantních nákladů.
5. Čisté provozní náklady a výnosy uvedené v odstavcích 2 a 3 vycházejí z nejlepšího odhadu provozních výdajů vzniklých v rámci projektu z hlediska výrobních nákladů a zohledňují jakékoli dodatečné výnosy vyplývající z podpůrných programů, a to i když se nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, ušetřené náklady a stávající daňová podpůrná opatření.
Článek 4
Úloha EIB
Evropská investiční banka (EIB) plní své úkoly podle tohoto rozhodnutí na vyžádání Komise, jejím jménem a na účet Komise. Komise je odpovědná vůči třetím stranám.
EIB je odměňována za plnění těchto úkolů z příjmu vzniklého ze správy výnosů.
Komise a EIB uzavřou dohodu, kterou se stanoví zvláštní podmínky, na jejichž základě EIB plní své úkoly.
Článek 5
Výběrové řízení
1. Výzvy k podávání návrhů se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Členské státy shromáždí žádosti o financování projektů, které se mají uskutečnit na jejich území.
Pokud se však projekt má uskutečnit na území několika členských států (dále jen „přeshraniční projekt“), členský stát, který obdrží žádost o financování, informuje ostatní dotčené členské státy a spolupracuje s nimi s cílem dosáhnout společného rozhodnutí o předložení projektu členským státem, který obdrží žádost o financování.
3. Členské státy posoudí, zda projekt splňuje kritéria způsobilosti uvedená v článku 6. Pokud tomu tak je a pokud členský stát projekt podporuje, členský stát předloží návrh EIB a informuje o tom Komisi.
Při předkládání návrhů na financování členský stát u každého projektu poskytne tyto informace:
a)
relevantní náklady podle čl. 2 odst. 3 vyjádřené v eurech;
b)
celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů vyjádřený v eurech, tj. relevantní náklady, od nichž se odečte případný příspěvek provozovatele k těmto nákladům;
c)
nejlepší možný odhad čisté současné hodnoty dodatečných výnosů vyplývajících z podpůrných režimů a vypočtených podle čl. 3 odst. 5;
d)
u demonstračních projektů CCS výkonnost znamená celkové předpokládané množství CO2 uložené během prvních deseti let provozu a u demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie výkonnost znamená celkové předpokládané množství energie vyrobené během prvních pěti let provozu.
Členské státy rovněž oznámí Komisi jakékoli financování projektu, které zahrnuje státní podporu podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aby byla umožněna koordinace výběrového řízení s posouzením státní podpory.
4. Na základě návrhu předloženého podle odstavce 3 tohoto článku EIB posoudí finanční a technickou životaschopnost (náležitá finanční a technická kontrola) projektu v souladu s článkem 7.
Pokud je závěr hodnocení kladný, EIB podle článku 8 doporučí Komisi přijmout příslušné rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
5. Na základě doporučení uvedených v odstavci 4 Komise po opětovné konzultaci dotčených členských států, při níž tyto členské státy případně potvrdí hodnotu a strukturu celkového finančního příspěvku z veřejných zdrojů, a v návaznosti na stanovisko přijaté Výborem pro změnu klimatu podle článku 3 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (3) přijme rozhodnutí o přidělení finančních prostředků adresované příslušným členským státům, ve kterém je uvedeno přidělené financování dotčených projektů v eurech.
Článek 6
Kritéria způsobilosti
1. Projekt je způsobilý pro přidělení financování, pokud jsou splněna tato kritéria:
a)
projekt musí spadat do jedné z kategorií uvedených v části A přílohy I;
b)
projekt musí odpovídat požadavkům uvedeným v části B přílohy I;
c)
projekty uvedené v části A.II přílohy I musí mít inovativní charakter. Stávající, vyzkoušené technologie jsou nezpůsobilé.
2. Není-li členský stát schopen předložit EIB podle čl. 5 odst. 3 návrhy projektů, které spadají do jedné z podkategorií uvedených v části A.II přílohy I a které splňují příslušné prahové hodnoty pro některou z dotčených podkategorií, může tento členský stát předložit návrhy projektů pod těmito prahovými hodnotami, jež jsou odchylně od odstavce 1 považovány za způsobilé pro přidělení financování.
Článek 7
Náležitá finanční a technická kontrola
EIB provede náležitou kontrolu každého navrhovaného projektu podle parametrů uvedených ve výzvách k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1, které se týkají přinejmenším těchto aspektů:
1)
technické oblasti působnosti;
2)
nákladů;
3)
financování;
4)
provádění;
5)
provozování;
6)
dopadu na životní prostředí;
7)
postupů zadávání zakázek.
Článek 8
Výběr projektů
1. Financováno je osm projektů spadajících do části A.I přílohy I a jeden projekt v každé podkategorii projektů uvedených v části A.II přílohy I.
Pokud to umožní finanční zdroje, mohou však být financovány další projekty, přičemž je třeba dbát na vyváženost demonstračních projektů CCS a demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
Pokud jsou v dané podkategorii předloženy ne více než dva projekty, Komise posoudí možné dopady omezeného počtu návrhů na soutěž při výběru podle tohoto rozhodnutí a popřípadě může rozhodnout o odložení přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků v příslušné podkategorii do druhého kola výzev k podávání návrhů.
2. Projekty se uspořádají podle zvyšujících se nákladů na výkonnostní jednotku. Demonstrační projekty CCS představují jedinou skupinu. Demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie jsou uspořádány v rámci každé z podkategorií uvedených v části A.II přílohy I.
Pro účely prvního pododstavce se náklady na výkonnostní jednotku vypočítají jako součet částek podle čl. 5 odst. 3 písm. b) a c), vydělený celkovým předpokládaným množstvím CO2 uloženým během prvních deseti let provozu u demonstračních projektů CCS nebo celkovým předpokládaným množstvím energie vyrobené během prvních pěti let provozu u demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
Potvrdí-li příslušné členské státy podle čl. 5 odst. 5, že je poskytován dostatečný finanční příspěvek na demonstrační projekty CCS z veřejných zdrojů, vyberou se projekty umístěné na nejvyšších místech v sestupném pořadí, pokud splňují tato kritéria:
a)
v každé kategorii projektů se vybere nejméně jeden projekt a nejvýše tři projekty;
b)
vyberou se nejméně tři projekty na uchovávání v ložisku uhlovodíků;
c)
vyberou se nejméně tři projekty na uchovávání v hlubinném zásobníku slané vody.
Pokud tato kritéria nejsou splněna, projekt zvažovaný k výběru není vybrán a pro výběr je zvažován další projekt v pořadí. Takto se postupuje dále, dokud není vybráno osm projektů.
Pokud dotyčný členský stát podle čl. 5 odst. 5 potvrdí existenci dostatečného finančního příspěvku z veřejných zdrojů na demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie, je v každé podkategorii vybrán projekt umístěný na nejvyšším místě. Nejsou-li v jednom z obou kol výzev k podávání návrhů v jedné nebo více podkategoriích projektů předloženy žádné způsobilé a zároveň ekonomicky a technicky přijatelné projekty, je dodatečně financován odpovídající počet projektů v jiných podkategoriích téže kategorie projektů. Podrobné informace budou uvedeny ve výzvě k podávání návrhů podle čl. 5 odst. 1.
Vybrané demonstrační projekty CCS společně tvoří „skupinu projektů CCS“ a vybrané demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie společně tvoří „skupinu projektů obnovitelných zdrojů energie“.
3. Odchylně od odstavce 1, pokud je celkový požadavek na financování podle tohoto rozhodnutí vyšší než dostupné finanční prostředky, počet vybraných projektů se omezí tak, že se požadavek na financování stejným poměrem omezí u každé ze skupin uvedených v odst. 2 třetím a pátém pododstavci.
V každé ze skupin se nejprve odebere projekt představující nejvyšší náklady na výkonnostní jednotku, poté projekt představující nejvyšší náklady na výkonnostní jednotku v další kategorii. Tento postup se opakuje, dokud dostupné prostředky nepokryjí požadované financování.
4. Pokud byly EIB předloženy návrhy podle čl. 5 odst. 3 a EIB Komisi doporučila přijmout rozhodnutí o přidělení finančních prostředků podle čl. 5 odst. 4, jsou v každém členském státě financovány nejméně jeden a nejvýše tři projekty.
Ustanovení prvního pododstavce se však nevztahuje na přeshraniční projekty.
Článek 9
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků jsou podmíněna vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva EU, schválením případné státní podpory poskytnuté projektu ze strany Komise a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli, přičemž tato opatření musí být splněna do 24 měsíců od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
V případě demonstračních projektů CCS s uchováváním v hlubinném zásobníku slané vody je přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků podmíněno vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva EU, schválením případné státní podpory poskytnuté projektu ze strany Komise a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli, přičemž tato opatření musí být splněna do 36 měsíců od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků pozbývá právního účinku, pokud nejsou splněny podmínky uvedené v prvním nebo druhém pododstavci.
Článek 10
Zpeněžení povolenek a správa výnosů
1. Pro účely zpeněžení povolenek a správy výnosů Komise jedná jménem členských států.
2. 300 milionů povolenek uvedených v čl. 2 odst. 1 se převede na EIB za účelem zpeněžení a správy výnosů.
3. EIB prodá povolenky určené pro první kolo výzev k podávání návrhů před přijetím rozhodnutí Komise o přidělení finančních prostředků v každém kole výzev k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1.
EIB spravuje výnosy a předává je členským státům podle požadavků na vyplácení uvedených v článku 11.
Článek 11
Vyplácení výnosů a použití nevyplacených výnosů
1. Členské státy vyplácejí výnosy zadavatelům projektů na základě právně závazných nástrojů, které stanoví přinejmenším toto:
a)
projekt a přidělené financování v eurech;
b)
datum uvedení do provozu;
c)
požadavky na sdílení znalostí podle článku 12;
d)
požadavky týkající se vyplácení výnosů podle odstavců 2 až 6 tohoto článku;
e)
požadavky na vykazování podle článku 13;
f)
informace o podmínkách účinnosti rozhodnutí uvedené v článku 9.
Pro první kolo výzev k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1 je 31. prosinec 2015 nejzazším datem uvedení do provozu podle písmene b) prvního pododstavce tohoto odstavce 31. prosinec 2011, s výjimkou případů, kdy je dotyčné rozhodnutí o přidělení finančních prostředků přijato před 31. prosincem 2011, v takovém případě je datum uvedení do provozu nejpozději čtyři roky od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
2. Vyplácení se provádí jednou ročně. Vyplácená částka pro demonstrační projekty CCS představuje množství CO2 uložené v příslušném roce, které bylo vykázáno, monitorováno a ověřeno podle článků 14 a 15 směrnice 2003/87/ES, vynásobené sazbou financování, a pro demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie množství vyrobené energie vynásobené sazbou financování.
Sazba financování se vypočítá vydělením přidělených financí 75 % celkového předpokládaného množství uloženého CO2 během prvních deseti let provozu u demonstračních projektů CCS, nebo 75 % celkového předpokládaného množství vyrobené energie během prvních pěti let provozu v případě demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
3. Vyplacení podpory pro daný rok se uskuteční pouze tehdy, jsou-li pro uvedený rok splněny požadavky na sdílení znalostí.
4. Vyplácení se omezí na období deseti let od data uvedeného v odst. 1 písm. b) v případě demonstračních projektů CCS a na období pěti let od tohoto data v případě demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie. Celkové vyplacené finanční prostředky nesmí překročit přidělené finanční prostředky uvedené v odst. 1 písm. a).
5. Pokud dotyčný členský stát zaručí, že jakékoli přebytečné finanční prostředky, přidělené podle odstavců 2, 3 a 4, budou vráceny EIB, může být vyplacena část nebo všechny finanční prostředky pro projekt před jeho uvedením do provozu v souladu s ustanoveními vymezenými v rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
6. Aniž je dotčen čl. 4 druhý pododstavec, použijí se výnosy, které nejsou vyplaceny na projekty, a příjmy vzniklé ze správy výnosů na spolufinancování dalších demonstračních projektů podle tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Nevyplacené výnosy členské státy převedou zpět EIB.
Po 31. prosinci 2015 zbývající finanční prostředky připadnou členským státům v souladu se zásadami uvedenými v čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES.
Článek 12
Sdílení znalostí
Členské státy zajistí, aby všichni provozovatelé projektů, členové konsorcií, dodavatelé a subdodavatelé, kteří obdrží podstatný příspěvek na rozvoj jejich produktu nebo služby z veřejných finančních prostředků, sdíleli informace o prvcích stanovených v příloze II s ostatními provozovateli projektů, orgány veřejné moci, výzkumnými ústavy, nevládními organizacemi a veřejností v souladu s dalšími ustanoveními vymezenými ve výzvách k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1.
Informace se sdílí jednou ročně a obsahují všechny poznatky získané a zpracované za daný rok.
Článek 13
Podávání zpráv členskými státy
Během období uvedených v čl. 11 odst. 4 členské státy každoročně do 31. prosince předloží Komisi zprávy o provádění projektů.
Tyto zprávy obsahují alespoň tyto informace o každém projektu:
1)
množství uloženého CO2 nebo vyrobené čisté energie;
2)
vyplacené finanční prostředky;
3)
jakékoli závažné problémy při provádění projektu.
Článek 14
Zpráva Komise
Po dokončení prvního kola výzev k podávání návrhů Komise předloží Výboru pro změnu klimatu informace o provádění tohoto kola výzev k podávání návrhů, kde označí, zda jsou zapotřebí nějaké změny tohoto rozhodnutí s ohledem na zajištění geografické a technické vyváženosti ve druhém kole výzev k podávání návrhů.
Článek 15
Adresáti
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. listopadu 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. november 3.)
a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról
(az értesítés a C(2010) 7499. számú dokumentummal történt)
(2010/670/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10a. cikke (8) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2008. júniusi ülésén felkérte a Bizottságot, hogy mielőbb terjesszen elő egy olyan, a tagállamok és a magánszektor beruházásait ösztönző mechanizmust, amely biztosítja akár tizenkét, szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra (CLT) irányuló demonstrációs erőmű 2015-ig történő megépítését és üzembe helyezését.
(2)
A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése finanszírozási mechanizmust állapít meg a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos elkülönítésére (leválasztására) és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projektek (a továbbiakban: CLT-demonstrációs projektek), valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjei (a továbbiakban: RES-demonstrációs projektek) számára. E mechanizmus megfelelő működésének biztosítása érdekében szükséges megállapítani mind az említett projektek kiválasztásának és végrehajtásának szabályait, illetve kritériumait, mind pedig a kibocsátási egységek pénzzé tételére és a bevételek kezelésére vonatkozó alapelveket.
(3)
2009. október 7-én a Bizottság elfogadta az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról szóló közleményt (2), amely hangsúlyozza az e határozat szerinti finanszírozásnak az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) végrehajtásában a szükséges demonstrációs projektek szempontjából játszott szerepét.
(4)
Az e határozat szerinti finanszírozásnak feltételéül indokolt szabni, hogy a Bizottságnak a Szerződés 107. és 108. cikke értelmében engedélyeznie kell a közforrásokból nyújtott teljes pénzügyi hozzájárulás állami támogatásnak minősülő valamennyi elemét annak biztosítására, hogy - figyelemmel a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásokra - a finanszírozás csak a projekt végrehajtásához és üzemeltetéséhez szükséges mértékben történjék. Ezért - az e határozat szerinti kiválasztási eljárás és az állami támogatások elbírálásának összehangolhatósága érdekében - indokolt, hogy a tagállamok a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése értelmében tájékoztassák a Bizottságot a projektnek nyújtott minden olyan finanszírozásról, amely állami támogatást is tartalmaz.
(5)
Az e határozat szerinti finanszírozás nem az Európai Unió általános költségvetésének terhére történik. Éppen ezért összekapcsolható más eszközökből - köztük a strukturális és kohéziós alapokból vagy az európai energiaügyi gazdaságélénkítő programból (EEGP) - származó finanszírozással. Összekapcsolható továbbá az Unió és az Európai Beruházási Bank (EBB) által működtetett kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében biztosított hitelfinanszírozással is.
(6)
A tagállamok közötti szubvenciós verseny elkerülése érdekében szükséges, hogy az e határozat szerinti finanszírozás a releváns költségek 50 %-ában kerüljön meghatározásra, kivéve, ha az e határozat szerinti finanszírozások teljes összege meghaladja a 2003/87/EK irányelvben az e célra rendelkezésre álló összes kibocsátási egység 15 %-ában megállapított határértéket, ebben az esetben ugyanis a finanszírozást a rendelkezésre álló összes kibocsátási egység 15 %-ában indokolt meghatározni. Szükséges továbbá, hogy a finanszírozás az üzemeltetőtől származó jelentős mértékű társfinanszírozást egészítsen ki. Annak érdekében, hogy az EEGP keretében támogatott projektek ne részesüljenek kedvezőbb elbánásban, az e határozat szerinti finanszírozást indokolt csökkenteni az EEGP-ből kapott finanszírozás összegével.
(7)
Ha a projektek kiválasztására tagállami szinten kerül sor, nem hozható létre olyan kielégítő EU-szintű demonstrációs program, amely széles technológiai skálát felölelő, kiváló minőségű projektek megvalósulását célozza kiegyensúlyozott földrajzi megoszlásban a tagállamok területén, kizárólagos gazdasági övezeteikben és kontinentális talapzataikon. A kiválasztást ezért uniós szinten kell elvégezni. A nemzeti kiválasztási és finanszírozási eljárásokkal való összhang biztosítása érdekében célszerű tagállami hatáskörbe utalni a finanszírozási kérelmek szponzoroktól való összegyűjtését és a projekteknek az e határozat szerinti támogathatósági feltételek alapján történő értékelését. Mivel az e határozat szerint támogatott projektekhez az esetek többségében a tagállamok társfinanszírozást nyújtanak, a tagállamoknak lehetőséget kell adni annak eldöntésére, hogy mely projekteket kívánják felkarolni, és mely kérelmeket kívánják az uniós szintű kiválasztási eljárás alkalmazásában elbírálásra benyújtani. E kérelmek elbírálásra való benyújtása nem szolgál az állami támogatás bejelentésének helyettesítésére azokban az esetekben, amikor a finanszírozás állami támogatást is tartalmaz. A tagállamok szerepét célszerű azáltal is erősíteni, hogy az odaítélésről szóló határozatok meghozatala előtt az érintett tagállammal újabb konzultációra kerül sor a teljes közfinanszírozási hozzájárulás értékének és szerkezetének szükség szerinti megerősítése érdekében, illetve hogy a kiválasztott projektek listájának tervezetét - többek között a projektek minőségével kapcsolatos állásfoglalás végett - benyújtják az Éghajlatváltozási Bizottságnak.
(8)
A projektkiválasztás és -finanszírozás terén szerzett tapasztalatai miatt a Bizottság igyekezett bevonni e határozat végrehajtásába az EBB-t is. Az EBB vállalta, hogy a Bizottság kérésére, nevében és pénzügyi terhére a projektkiválasztás, a kibocsátási egységek pénzzé tétele és a bevételek kezelése tekintetében elvégez bizonyos feladatokat. Az együttműködés konkrét feltételeit - beleértve az EBB által elvégzett feladatok ellentételezését - egy, a Bizottság és az EBB közötti megállapodásban indokolt rögzíteni, amelyet az EBB döntéshozatali szerveinek jóvá kell hagyniuk. Az EBB-t az említett feladatok elvégzéséért abból a jövedelemből kell ellentételezni, amely a bevételek általa történő kezeléséből származik.
(9)
A 300 millió kibocsátási egységből származó bevételt kétfordulós pályázati felhívások keretében kell odaítélni, ily módon egyrészt a kellően kiérlelt projektek már az első fordulóban finanszírozást kaphatnak, másrészt a második fordulóban kiigazíthatók az esetleges technológiai vagy földrajzi kiegyensúlyozatlanságok. Amennyiben az első fordulóban valamely projekt-alkategóriában nem kielégítő a verseny, az adott alkategória tekintetében az odaítélésről szóló határozatok meghozatalát - az e határozat szerinti finanszírozások felhasználásának optimalizálása érdekében - a második fordulóra indokolt halasztani.
(10)
Az e határozat szerinti finanszírozást azon projektek számára kell fenntartani, amelyek - az egyes technológiák legfontosabb részterületein a technika jelenlegi fejlettségi színvonalához viszonyítva - innovatívnak számító technológiákat alkalmaznak. Kívánatos, hogy ezek a technológiák még ne legyenek kereskedelmi hasznosításra alkalmas állapotban, ugyanakkor elég kiérleltek legyenek ahhoz, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző demonstráció céljára már felhasználhatók legyenek. Szükséges, hogy megalapozott reményekre jogosítsanak fel a demonstráció sikerével kapcsolatban, figyelembe véve, hogy a technológiai kockázatok elkerülhetetlenek, a demonstráció javasolt léptékének pedig olyannak kell lennie, hogy a későbbi nagyobb léptékű alkalmazásból fakadóan várhatóan ne lépjenek fel jelentős többletnehézségek. Jelentős potenciállal kell rendelkezniük az ismételt alkalmazhatóság tekintetében is, és ezáltal mind az Európai Unióban, mind világszerte jó esélyeket kell nyújtaniuk a szén-dioxid-kibocsátás költséghatékony csökkentésére. Ezért csak olyan projektek minősülhetnek támogathatónak, amelyek meghatározott projektkategóriákba tartoznak, és megfelelnek az e határozat szerinti különleges követelményeknek.
(11)
A technológiai sokféleség biztosítása érdekében a pályázati felhívások első fordulójában 8 CLT-demonstrációs projekt (projektkategóriánként legalább egy, de legfeljebb három, a szénhidrogén-telepen való tárolás esetében legalább három, a sós vizet tartó rétegben való tárolás esetében pedig szintén legalább három projekt) finanszírozása indokolt, illetve a pályázati felhívások első fordulójában valamennyi RES-projekt-alkategóriában egy-egy projekt finanszírozása indokolt. Elegendő forrás rendelkezése állása esetén több projekt finanszírozására is indokolt lehetőséget biztosítani, figyelemmel a CLT- és RES-demonstrációs projektek közötti egyensúly megtartására. A földrajzi kiegyensúlyozottság biztosítása érdekében ezenkívül tagállamonként legalább egy, de legfeljebb három projektet indokolt finanszírozni. Ez a korlátozás - jellegükből adódóan - nem vonatkoztatható azokra a projektekre, amelyek megvalósítását egyszerre több tagállam területén tervezik.
(12)
Alapvetően olyan projekteket indokolt kiválasztani, amelyek a legköltséghatékonyabb módon felelnek meg a kategóriánkénti projektszámra vonatkozó követelményeknek.
(13)
A kiválasztott projektek terv szerinti megvalósulásának és a finanszírozások hatékony felhasználásának biztosítása érdekében az odaítélésről szóló határozatokat azzal a kikötéssel indokolt meghozni, hogy elfogadásukat követően meghatározott időn belül valamennyi vonatkozó tagállami engedélyt az uniós jog vonatkozó előírásaival összhangban ki kell adni, a szponzoroknak pedig meg kell hozniuk végleges beruházási döntéseiket.
(14)
A tagállamoknak a bevételeket kötelező erejű jogi aktusok alapján kell kifizetniük a projektek céljára. Amint azt a 2003/87/EK irányelv előírja, a kifizetéseknek évente, CLT-demonstrációs projektek esetében a 2003/87/EK irányelv szerint jelentett, nyomon követett és hitelesített eltárolt szén-dioxid-mennyiség, RES-projektek esetében a megtermelt energia mennyisége alapján kell teljesíteni. Ugyanakkor ha a tagállamok garantálják, hogy a finanszírozás fennmaradó részét visszafizetik, lehetőséget indokolt biztosítani a projektfinanszírozás részben vagy egészben történő kifizetésére még a projekt üzembe helyezése előtt. A demonstrációs programokkal kapcsolatos tudásmegosztás különös fontosságára való tekintettel a finanszírozások csak a tudásmegosztási követelmények teljesülése esetén fizethetők ki.
(15)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
Ez a határozat a következőkkel kapcsolatos szabályokat és feltételeket állapítja meg:
1.
a 2003/87/EK irányelv szerinti, szén-dioxid környezetbarát leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projektek (CLT-demonstrációs projektek), valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiákkal kapcsolatos demonstrációs projektek (RES-demonstrációs projektek) kiválasztása;
2.
a 2003/87/EK irányelv szerint kibocsátási egységeknek a CLT- és RES-demonstrációs projektek finanszírozása végett történő pénzzé tétele, valamint a pénzzé tételből származó bevételek kezelése;
3.
a bevételek kifizetése, valamint a CLT- és a RES-demonstrációs projektek végrehajtása.
Ez a határozat - beleértve a kibocsátási egységek monetizálására vonatkozó rendelkezéseket is - nincs joghatással a 2003/87/EK irányelv értelmében elfogadott egyéb végrehajtási jogi aktusokra.
2. cikk
Elvek
(1) A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése alkalmazásában az új kibocsátók számára elkülönített kibocsátási egységek száma 300 millió egység.
(2) Az e határozat szerint támogatott CLT- és RES-demonstrációs projekteket a Bizottság által szervezett és a tagállamokhoz intézett kétfordulós pályázati felhívások keretében kell kiválasztani, az első fordulóban 200 millió kibocsátási egységnek megfelelő értékre, a második fordulóban pedig 100 millió kibocsátási egységnek megfelelő értékre és az első fordulóban fel nem használt részre vonatkozóan.
(3) A 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (8) bekezdése negyedik albekezdésének negyedik mondatával összhangban az e határozat szerinti finanszírozás összege a releváns költségek összegének 50 %-a. Amennyiben az igényelt közfinanszírozás teljes összege kisebb a releváns költségek összegének 50 %-ánál, az igényelt közfinanszírozás teljes összegét e határozat szerint kell finanszírozni.
Ugyanakkor amennyiben az e határozat szerinti finanszírozáshoz az európai energiaügyi gazdaságélénkítő programból (EEGP) származó finanszírozás is társul, az e határozat szerinti finanszírozást az EEGP-ből kapott finanszírozás összegével csökkenteni kell.
3. cikk
Releváns költségek
(1) A 2. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában az ezen cikk (2)-(5) bekezdésében foglalt szabályokat kell alkalmazni.
(2) A CLT-demonstrációs projektek releváns költségei azok a beruházási költségek, amelyek a projektre a CLT alkalmazása következtében az üzemeltetés első tíz éve során a CLT alkalmazásából fakadó működési nyereségek és működési költségek legjobb becslése nettó jelenértékének figyelembevételével hárulnak.
(3) A RES-demonstrációs projektek releváns költségei azok a külön beruházási költségek, amelyek a projektre az innovatív megújulóenergia-technológiák alkalmazása következtében az üzemeltetés első öt éve során keletkező, az ugyanilyen tényleges energiatermelési kapacitású hagyományos termeléshez képest számított működési nyereségek és működési költségek legjobb becslésének nettó jelenértékének figyelembevételével hárulnak.
(4) A (2) és a (3) bekezdés szerinti beruházási költségek a földterületbe, a létesítménybe és annak berendezéseibe való beruházás költségeit jelentik.
A beruházási költségek magukban foglalhatják azonban a technológiaátadásba és a know-how-val kapcsolatos licenciákba (a továbbiakban: immateriális javak) való beruházást is, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek:
a)
az immateriális javak értékcsökkenéssel leírható javaknak tekinthetők;
b)
az immateriális javak beszerzése piaci viszonyok között, a lehető legalacsonyabb áron történik;
c)
az immateriális javak legalább öt évig a finanszírozás kedvezményezettjének vállalkozásánál maradnak.
Ha az immateriális javakat a második albekezdés c) pontja szerinti ötéves időszak lejárta előtt eladják, az értékesítésükből származó bevételt a releváns költségekből le kell vonni.
(5) A (2) és a (3) bekezdésben említett nettó működési nyereségeket és költségeket a termelési költségek vonatkozásában a projekttel kapcsolatos működési kiadások legjobb becslése alapján, a finanszírozási rendszerekből adódó esetleges többletnyereség (akkor is, ha a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem állami támogatásról van szó), valamint az esetleges elkerült költségek és meglévő adókedvezmények figyelembevételével kell meghatározni.
4. cikk
Az EBB szerepe
E határozat szerinti feladatait az Európai Beruházási Bank (EBB) a Bizottság kérésére, nevében és pénzügyi terhére végzi. A Bizottság viseli a harmadik felekkel szembeni felelősséget.
A szóban forgó feladatok elvégzését az EBB számára abból a jövedelemből kell ellentételezni, amely a bevételek általa történő kezeléséből származik.
A Bizottság és az EBB megállapodást köt, amelyben rögzíti az EBB feladatvégzésére vonatkozó különös feltételeket.
5. cikk
Kiválasztási eljárás
(1) A pályázati felhívásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.
(2) A tagállamok összegyűjtik a saját területükön tervezett projektekre vonatkozó pályázatokat.
Ha egy projektet egyszerre több tagállam területén kívánnak megvalósítani (a továbbiakban: határon átnyúló projekt), a pályázatot fogadó tagállam értesíti a többi érintett tagállamot, és együttműködik velük annak érdekében, hogy a projektnek a pályázatot fogadó tagállam által, elbírálásra történő benyújtásáról közösen döntsenek.
(3) A tagállamok megvizsgálják, hogy a projekt megfelel-e a 6. cikk szerinti támogathatósági követelményeknek. Ha igen, és amennyiben a tagállam felkarolja a projektet, a szóban forgó tagállam a pályázatot elbírálás céljából benyújtja az EBB-nek, és erről értesíti Bizottságot.
A pályázatok elbírálásra való benyújtásakor a tagállam minden egyes projektre vonatkozóan megadja:
a)
a 2. cikk (3) bekezdése szerinti releváns költségeket euróban;
b)
az igényelt közfinanszírozás teljes összegét euróban, tehát a releváns költségeknek az üzemeltetői hozzájárulásokkal csökkentett értékét;
c)
a 3. cikk (5) bekezdése szerint számított, finanszírozási rendszerekből adódó többletnyereség nettó jelenértékének legjobb becslését;
d)
a CLT-demonstrációs projektek esetében az üzemelés első tíz évében eltárolt szén-dioxid teljes tervezett mennyiségét, a RES-demonstrációs projektek esetében pedig az üzemelés első öt évében előállított energia teljes tervezett mennyiségét.
A kiválasztási eljárás és az állami támogatások elbírálásának összehangolhatósága érdekében a tagállamok a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően kötelesek értesíteni a Bizottságot a projektnek nyújtott minden olyan finanszírozásról, amely állami támogatást is tartalmaz.
(4) Az e cikk (3) bekezdése értelmében elbírálásra benyújtott pályázatok alapján az EBB - összhangban a 7. cikkel - elvégzi a projekt pénzügyi és technológiai megvalósíthatóságának vizsgálatát (pénzügyi és technológiai átvilágítás).
Amennyiben e vizsgálat eredménye kedvező, az EBB - összhangban a 8. cikkel - ajánlásokat tesz a Bizottságnak a finanszírozás odaítéléséről szóló határozatra vonatkozóan.
(5) A (4) bekezdésben említett ajánlások alapján, valamint az érintett tagállamokkal a teljes közfinanszírozási hozzájárulás értékének és szerkezetének szükség szerinti megerősítése érdekében folytatott újabb konzultációt és az Éghajlatváltozási Bizottság 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 3. cikke szerinti véleménynyilvánítását követően a Bizottság határozatokat hoz a finanszírozás odaítéléséről, amelyeket az érintett tagállamoknak címez, és amelyekben feltünteti a projektre odaítélt finanszírozás összegét euróban.
6. cikk
Támogathatósági feltételek
(1) Támogatható az a projekt, amely megfelel a következő feltételeknek:
a)
az I. melléklet A. részében megállapított kategóriák egyikébe tartozik;
b)
megfelel az I. melléklet B. részében megállapított követelményeknek;
c)
ha az I. melléklet A.II. részének hatálya alá tartozik, akkor innovatív jellegű; meglévő, bizonyítottan életképes technológiák nem támogathatók.
(2) Ha egy tagállam nem tud olyan, az I. melléklet A.II. részében meghatározott alkategóriák valamelyikébe sorolható projektekre vonatkozó pályázatokat az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában benyújtani az EBB-nek, amelyek a vonatkozó határértékek tekintetében megfelelnek, akkor - az (1) bekezdéstől eltérve - az adott tagállam a vonatkozó határértékek tekintetében meg nem felelő, az említett alkategóriák valamelyikébe sorolható projektekre vonatkozó pályázatokat is benyújthatja az EBB-nek, és ezeket a projekteket ebben az esetben támogathatónak kell tekinteni.
7. cikk
Pénzügyi és technológiai átvilágítás
Az EBB az 5. cikk (1) bekezdésében előírt pályázati felhívások előírásainak megfelelően elvégzi a pályázatokban körülírt projektek átvilágítását, ami legalább a következő szempontokra terjed ki:
1.
a technológia alkalmazási köre;
2.
költségek;
3.
finanszírozás;
4.
megvalósítás;
5.
üzemeltetés;
6.
környezeti hatások;
7.
beszerzési eljárások.
8. cikk
A projektek kiválasztása
(1) Az I. melléklet A.I. része szerinti projektek közül nyolc projektet, az I. melléklet A.II. részében meghatározott alkategóriákban pedig egy-egy projektet kell finanszírozásban részesíteni.
Elegendő forrás esetén azonban - a CLT- és a RES-demonstrációs projektek közötti egyensúly fenntartásával - további projektek is finanszírozhatók.
Ha a tagállamok valamely alkategóriában kettőnél nem több pályázatot nyújtanak be elbírálásra, a Bizottság megvizsgálja a pályázatok korlátozott számának lehetséges hatását az e határozat szerinti kiválasztásban folyó versenyre, és szükség esetén úgy határozhat, hogy a szóban forgó alkategóriában odaítélésről szóló határozatot csak a pályázati felhívások második fordulójában hoz.
(2) A projekteket a teljesítményegységre eső költség nagysága szerint növekvő sorrendben rangsorba kell állítani. A rangsoroláskor a CLT-demonstrációs projektek egyetlen külön csoportot alkotnak. A RES-demonstrációs projekteket az I. melléklet A.II. részében meghatározott alkategóriánként kell rangsorba állítani.
Az első albekezdés alkalmazásában a teljesítményegységre eső költség az 5. cikk (3) bekezdésének b) és c) pontja szerinti összeg osztva a CLT-demonstrációs projektek esetében az üzemelés első tíz évében eltárolt szén-dioxid teljes tervezett mennyiséggel, a RES-demonstrációs projektek esetében pedig az üzemelés első öt évében előállított energia teljes tervezett mennyiségével.
Amennyiben az érintett tagállamok az 5. cikk (5) bekezdése értelmében megerősítik, hogy megfelelő mértékű közfinanszírozási hozzájárulás áll rendelkezésre, a CLT-demonstrációs projektek esetében a projekteket a rangsorban elfoglalt helyük szerint kell kiválasztani, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi kritériumok:
a)
projektkategóriánként legalább egy, de legfeljebb három projekt kerül kiválasztásra;
b)
a szénhidrogéntelepen való tárolás esetében legalább három projekt kerül kiválasztásra; illetve
c)
a sós vizet tartó rétegben való tárolás esetében legalább három projekt kerül kiválasztásra.
Ha e kritériumok nem teljesülnek, a kiválasztásra szánt projekt nem választható ki, és a kiválasztási eljárás során a rangsorban következő projektet kell tekintetbe venni. Az eljárást addig kell folytatni, amíg nyolc projekt kiválasztásra nem került.
Amennyiben az érintett tagállamok az 5. cikk (5) bekezdése értelmében megerősítik, hogy megfelelő mértékű közfinanszírozási hozzájárulás áll rendelkezésre, a RES-demonstrációs projektek esetében valamennyi alkategóriában a rangsor első helyén található projektet kell kiválasztani. Ha egy vagy több alkategóriában nincs támogatható, finanszírozási és technikai szempontból megvalósítható projekt a pályázati felhívások egyik fordulójában sem, akkor az adott projektkategória más alkategóriáiban kell finanszírozni megfelelő számú további projektet. E kiválasztás részletes szabályait az 5. cikk (1) bekezdése szerinti pályázati felhívásban kell meghatározni.
A kiválasztott CLT-demonstrációs projektek együttesen alkotják a „CLT-csoportot”, míg a kiválasztott RES-demonstrációs projektek együttesen alkotják a „RES-csoportot”.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, ha az e határozat szerinti teljes finanszírozási igény meghaladja a rendelkezésre álló finanszírozási összeget, a kiválasztott projektek számát csökkenteni kell oly módon, hogy a finanszírozási igény a (2) bekezdés harmadik és ötödik albekezdése szerinti két csoportban egyenlő arányban csökkenjen.
Mindkét csoport tekintetében elsőként annak a projektnek a kiválasztását kell visszavonni, amelynek teljesítményegységre eső költsége a legmagasabb; következőként annak az eltérő kategóriába tartozó projektnek a kiválasztását kell visszavonni, amelynek teljesítményegységre eső költsége a legmagasabb. Az eljárást addig kell ismételni, amíg a finanszírozás céljára rendelkezésre álló összeg immár fedezni képes a finanszírozási igényt.
(4) Amennyiben az 5. cikk (3) bekezdése alapján az EBB-nek benyújtott és az 5. cikk (4) bekezdése alapján az EBB által a Bizottságnak a finanszírozás odaítéléséről szóló határozat céljából ajánlott projektek száma lehetővé teszi, egy tagállamon belül legalább egy, de legfeljebb három projektet kell finanszírozásban részesíteni.
A határon átnyúló projektekre az első albekezdés nem alkalmazandó.
9. cikk
Odaítélési határozatok
Az odaítélésről szóló határozatok alkalmazását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az elfogadásukat követő 24 hónapon belül valamennyi vonatkozó tagállami engedélyt az uniós jog vonatkozó előírásaival összhangban ki kell adni, a Bizottságnak jóvá kell hagynia a finanszírozásban részesítendő projekt számára esetleg folyósított állami támogatást, a szponzoroknak pedig meg kell hozniuk végleges beruházási döntéseiket.
A sós vizet tartó rétegben való tárolást megvalósító CLT-demonstrációs projektek esetében az odaítélésről szóló határozatok alkalmazását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az elfogadásukat követő 36 hónapon belül valamennyi vonatkozó tagállami engedélyt az uniós jog vonatkozó előírásaival összhangban ki kell adni, a Bizottságnak jóvá kell hagynia a finanszírozásban részesítendő projekt számára esetleg folyósított állami támogatást, a szponzoroknak pedig meg kell hozniuk végleges beruházási döntéseiket.
Ha az első vagy második bekezdésben előírt feltétel nem teljesül, az odaítélési határozatok joghatásukat vesztik.
10. cikk
A kibocsátási egységek pénzzé tétele és a bevételek kezelése
(1) A kibocsátási egységek pénzzé tételét és a bevételek kezelését illetően a Bizottság jár el a tagállamok nevében.
(2) A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy a 2. cikk (1) bekezdésében említett 300 millió kibocsátási egység - pénzzé tételük és a bevételek kezelése céljából - az EBB-hez kerül.
(3) Az EBB a pályázati felhívások első fordulójában érintett egységeket azelőtt értékesíti, hogy a Bizottság az 5. cikk (1) bekezdése szerinti egyes fordulókhoz tartozó odaítélési határozatokat elfogadná.
Az EBB kezeli a bevételeket, és a 11. cikk értelmében történő kifizetés céljából megfelelő ütemezésben továbbítja azokat a tagállamoknak.
11. cikk
A bevételek kifizetése és a ki nem fizetett bevételek felhasználása
(1) A tagállamok a bevételeket a projektszponzoroknak legalább a következőket tartalmazó kötelező erejű jogi aktusok alapján fizetik ki:
a)
a projekt és az odaítélt finanszírozás összege euróban;
b)
az üzembe helyezés időpontja;
c)
a tudásmegosztásra vonatkozó előírások a 12. cikk szerint;
d)
a bevételek kifizetésére vonatkozó előírások e cikk (2)-(6) bekezdése szerint;
e)
a jelentéstételre vonatkozó előírások a 13. cikk szerint;
f)
a határozat alkalmazási feltételeire vonatkozó tájékoztatás a 9. cikk szerint.
Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti pályázati felhívások első fordulója esetében az e bekezdés első albekezdésének b) pontja szerinti üzembehelyezési időpontnak legkésőbb 2015. december 31-nek kell lennie, kivéve, ha az illető odaítélési határozat 2011. december 31. után kerül sor; ez esetben az üzembehelyezési időpontnak az odaítélési határozattól számított legkésőbb négy éven belül kell lennie.
(2) A kifizetéseket évente kell teljesíteni. A kifizetendő összeg a CLT-demonstrációs projektek esetében az adott évben eltárolt és a 2003/87/EK irányelv 14. és 15. cikke értelmében nyomon követett, jelentett és hitelesített szén-dioxid-mennyiség és a finanszírozási ráta szorzata, a RES-demonstrációs projektek esetében a megtermelt energiamennyiség és a finanszírozási ráta szorzata.
A finanszírozási ráta az odaítélt finanszírozás és - a CLT-demonstrációs projektek esetében - a működés első tíz évében eltárolt szén-dioxid teljes tervezett mennyisége 75 %-ának hányadosa, illetve - a RES demonstrációs projektek esetében - a működés első öt évében előállított energia teljes tervezett mennyisége 75 %-ának hányadosa.
(3) Egy adott évre vonatkozó finanszírozás csak a szóban forgó évre vonatkozó tudásmegosztási követelmények teljesülése esetén fizethető ki.
(4) A kifizetésekre az (1) bekezdés b) pontja szerinti időponttól számított, a CLT-demonstrációs projektek esetében legfeljebb tízéves, a RES-demonstrációs projektek esetében legfeljebb ötéves időszakon belül kerülhet sor. A kifizetett finanszírozás teljes összege semmilyen esetben sem haladhatja meg az (1) bekezdés a) pontja szerinti odaítélt finanszírozás összegét.
(5) Ha az érintett tagállam garanciát vállal arra, hogy a (2), (3) és (4) bekezdés alapján indokolt összeget meghaladó finanszírozást az EBB számára visszafizetik, akkor a projektnek nyújtandó finanszírozás az odaítélési határozat előírásaival összhangban már az üzemeltetés megkezdése előtt részben vagy egészben kifizethető.
(6) A 4. cikk második bekezdésének sérelme nélkül a projektek részére ki nem fizetett bevételeket, valamint a bevételek kezeléséből keletkező jövedelmeket további demonstrációs projektek e határozat szerinti társfinanszírozására kell felhasználni 2015. december 31-ig.
A ki nem fizetett bevételeket a tagállamok visszajuttatják az EBB-nek.
2015. december 31. után a megmaradó pénzeszközök a tagállamokhoz folynak be. A kifizetések teljesítését követően ezeket az eszközöket a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdésében megállapított elvekkel összhangban át kell adni a tagállamoknak.
12. cikk
Tudásmegosztás
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a projektek üzemeltetői, a konzorciumok tagjai, a szállítók és az alvállalkozók közül mindazok, akiknek termékük vagy szolgáltatásuk fejlesztése terén a rendelkezésre bocsátott közfinanszírozásból jelentős előnyük származik, az 5. cikk (1) bekezdés szerinti pályázati felhívások további előírásaival összhangban megosszák a II. melléklet szerinti információkat más üzemeltetőkkel, a hatóságokkal, a kutatóintézetekkel, a nem kormányzati szervekkel, valamint a nyilvánossággal.
Az információk megosztásának évente kell történnie, és az adott évben keletkezett és feldolgozott információkat kell érintenie.
13. cikk
A tagállamok jelentéstételi kötelezettsége
A 11. cikk (4) bekezdése szerinti időszakokban a tagállamok minden év december 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a projektek végrehajtásáról.
A jelentéseknek az egyes projektekre vonatkozóan legalább a következő adatokat kell tartalmazniuk:
1.
az eltárolt szén-dioxid vagy megtermelt tiszta energia mennyisége;
2.
a kifizetett finanszírozás;
3.
a projekt végrehajtása közben felmerülő jelentősebb problémák.
14. cikk
A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége
A pályázati felhívások első fordulójának lezárultát követően a Bizottság jelentést tesz az Éghajlatváltozási Bizottságnak a pályázati felhívások e fordulójának végrehajtásáról, és ebben jelzi, hogy szükséges-e ezen határozat módosítása annak érdekében, hogy a pályázati felhívások második fordulójában biztosítható legyen a földrajzi és technológiai egyensúly.
15. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 3-án.