ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2010. június 8.)
Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról
(2010/320/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére,
tekintettel a Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)
Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése céljából lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására.
(2)
Az EUMSz. 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt, és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.
(3)
A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSz.) 104. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn, majd az EUSz. 104. cikkének (7) bekezdésével és a hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban ajánlásokat tett a túlzott hiány legkésőbb 2010-ig történő megszüntetésére. A Tanács ajánlásában 2009. október 27-ét jelölte meg Görögországnak az eredményes intézkedések megtételének határidejeként. A Tanács 2009. november 30-án az EUMSz. 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Görögország nem tett eredményes intézkedéseket; ezért a Tanács 2010. február 16-án az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének megfelelően felszólította Görögországot, hogy tegyen intézkedéseket a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő megszüntetése érdekében (a továbbiakban: a 126. cikk (9) bekezdése alapján elfogadott tanácsi határozat). A Tanács 2010. május 15-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.
(4)
Az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint amennyiben az EUMSz. 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban eredményes intézkedésekre került sor, és a felszólítás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következnek be, a Tanács az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlása alapján határozhat a felszólítás módosított változatának elfogadásáról.
(5)
A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi - a Görögországhoz címzett első felszólítás alapját képező - előrejelzésében az szerepelt, hogy a GDP 2010-ben 0,25 %-kal csökkenni fog, és élénkülés 2011-től várható, 0,7 %-os gazdasági növekedéssel. A jelenlegi várakozások szerint a reál-GDP 2010-ben erősen visszaesik, és ezt 2011-ben is további zsugorodás követi. Ezután várható a növekedéshez való fokozatos visszatérés. A gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan politika mellett az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását jelenti. Ezt tetézi, hogy a 2009. évi államháztartási hiányt a 126. cikk (9) bekezdése alapján elfogadott tanácsi határozat időpontjában becsült, a GDP 12,7 %-át kitevő mértékhez képest a Görögország által 2010. április 1-jén bejelentett költségvetési adatok alapján felfelé, a GDP 13,6 %-ára módosították, és fennáll annak a veszélye, hogy az Eurostat által a görög statisztikai hivatallal együtt végzett vizsgálatok (2) befejezésével újabb felfelé történő módosításra kerül sor (a GDP 0,3-0,5 %-át kitevő mértékben). Végül, az államháztartás kilátásaival kapcsolatos piaci aggályok tükröződtek az államadósság kockázati felárának jelentős emelkedésében, tovább nehezítve az államháztartási hiány és az adósság alakulásának ellenőrzését. A Bizottság által 2010 márciusában elvégzett előzetes értékelés szerint Görögország a felszólításnak megfelelően végrehajtotta a 2010-re tervezett hiánycél eléréséhez szükséges költségvetési intézkedéseket. A gazdasági forgatókönyv hirtelen változása azonban azt jelenti, hogy ezek a tervek már nem tekinthetők érvényesnek. A kormány fizetőképességét fenyegető közvetlen veszély az idei évben sokkal drasztikusabb fellépést tesz szükségessé. Ugyanakkor most már látható a gazdaság szűkülésének mértéke, amely lehetetlenné teszi az eredeti hiánycsökkentési pálya elérését. Megállapítható, hogy Görögországban az államháztartás pénzügyi helyzetére jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be, ezért indokolt az EUMSz. 136. cikke, valamint 126. cikke (9) bekezdése szerinti, módosított ajánlások kibocsátása.
(6)
A fenti megállapítások ismeretében úgy tűnik, hogy a 126. cikk (9) bekezdése alapján elfogadott tanácsi határozatban a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan Görögország számára megállapított határidőt két évvel meg kell hosszabbítani, 2014-re.
(7)
A bruttó államadósság 2009 végén a GDP 115,1 %-át tette ki. Az Unió tagállamai között ez az egyik legmagasabb GDP-hez viszonyított adósságszint, és jelentősen meghaladja a Szerződésben szereplő 60 %-os referenciaértéket. Emellett a jelenleg zajló statisztikai vizsgálat következtében elképzelhető, hogy ezt az adatot (5-7 százalékponttal) tovább módosítják felfelé. A körülmények ismeretében a szükségesnek és megvalósíthatónak ítélt hiánycsökkentési pálya szerint az adósság növekedését 2014-től lehetne megfordítani. A tartósan magas államháztartási hiány mellett a hiányt nem, de az adósságot növelő „vonal alatti műveletek” is nagymértékben hozzájárultak az adósság növekedéséhez. Ez súlyosbította a piac által a görög kormánynak az adósságszolgálat további teljesítésével kapcsolatos képességébe vetett bizalom megrendülését. Égetően sürgős, hogy Görögország a hiányával és más adósságnövelő tényezőkkel összefüggésben határozott, példátlan mértékű intézkedéseket tegyen, hogy megfordítsa az adósság GDP-hez viszonyított arányának növekedését, és a lehető leghamarabb vissza tudjon térni a piaci finanszírozáshoz.
(8)
A görög kormány pénzügyi helyzetének rendkívül súlyos romlása miatt az euroövezet tagállamai úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Valutaalap által biztosított multilaterális segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási támogatást nyújtanak Görögországnak az euroövezet egésze pénzügyi stabilitásának védelme érdekében. Az euroövezet tagállamai által nyújtott támogatás kétoldalú kölcsönöknek a Bizottság által koordinált összevonása révén valósul meg. A hitelezők úgy döntöttek, hogy támogatásukat attól teszik függővé, hogy Görögország tiszteletben tartja-e ezt a határozatot. Görögországnak mindenekelőtt a megállapított ütemtervnek megfelelően végre kell hajtania az ebben a határozatban meghatározott intézkedéseket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) Görögországnak a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2014-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt.
(2) A túlzott hiány megszüntetésére irányuló kiigazítási pályának azt kell megcéloznia, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg a 18 508 millió EUR-t 2010-ben (a GDP 8,0 %-a), a 17 065 millió EUR-t 2011-ben (a GDP 7,6 %-a), a 14 916 millió EUR-t 2012-ben (a GDP 6,5 %-a), a 11 399 millió EUR-t 2013-ban (a GDP 4,9 %-a) és a 6 385 millió EUR-t 2014-ben (a GDP 2,6 %-a). E célból a 2009-2014 közötti időszakban a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 10 %-át kitevő javulását kell elérni.
(3) A (2) bekezdésben említett kiigazítási pálya szükségessé teszi, hogy a konszolidált bruttó államadósság éves változása ne haladja meg 2010-ben a 34 058 millió EUR, 2011-ben a 17 365 millió EUR, 2012-ben a 15 016 millió EUR, 2013-ban a 11 599 millió EUR, 2014-ben pedig a 7 885 millió EUR összeget. A GDP jelenlegi előrejelzései alapján az adósság/GDP-arány megfelelő pályája a következő lenne: 2010-ben 133,2 %, 2011-ben 145,2 %, 2012-ben 148,8 %, 2013-ban 149,6 % és 2014-ben 148,4 %.
2. cikk
(1) Görögország 2010. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
valamennyi jövedelemforrásra vonatkozó, progresszív adósávot, valamint a bér- és tőkejövedelem horizontálisan egységes kezelését bevezető törvény;
b)
az adózási rendszerben levő mentességeket és autonóm adózási rendelkezéseket - beleértve a köztisztviselőknek fizetett különleges juttatásokból származó jövedelemre vonatkozóakat - hatályon kívül helyező törvény;
c)
a rendkívüli tartalékalapban levő költségvetési előirányzatok törlése, a cél 700 millió EUR összegű megtakarítás elérése;
d)
a szolidaritási juttatásra vonatkozó költségvetési előirányzatok nagy részének törlése (kivéve a szegénység enyhítésére irányuló részt), amelynek célja 400 millió EUR összegű megtakarítás elérése;
e)
a legmagasabb nyugdíjak csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 500 millió EUR (2010-ben 350 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
f)
a köztisztviselőknek fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi prémiumok és juttatások csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 1 500 millió EUR (2010-ben 1 100 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
g)
a nyugdíjasoknak fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi juttatások csökkentése, az alacsony összegű nyugdíjban részesülők védelme mellett, amelynek célja egy teljes évre vetítve 1 900 millió EUR (2010-ben 1 500 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
h)
a héakulcsok növelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1,8 milliárd EUR (2010-ben 800 millió EUR) összegű bevétel elérése;
i)
az üzemanyagokra, dohánytermékekre és szeszes italokra kivetett jövedéki adó emelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1 050 millió EUR (2010-ben 450 millió EUR) összegű bevétel elérése;
j)
a szolgáltatásokra vonatkozó irányelvet (3) végrehajtó jogszabályok megalkotása;
k)
a helyi szintű közigazgatás reformjára és egyszerűsítésére vonatkozó törvény, amelynek a célja a működési költségek csökkentése;
l)
a strukturális és kohéziós alapok felhasználásának javításával foglalkozó munkacsoport felállítása;
m)
az új vállalkozások elindításának egyszerűsítését célzó törvény;
n)
az állami beruházások csökkentése a tervekhez képest 500 millió EUR összeggel;
o)
a strukturális és kohéziós alapokhoz kapcsolódó társfinanszírozásra vonatkozó költségvetési előirányzatok átirányítása egy speciális központi számlára, amely más célra nem használható fel;
p)
egy független pénzügyi stabilitási alap létrehozása az esetleges tőkehiány rendezésére és a pénzügyi ágazatok megbízhatóságának megőrzésére, a bankoknak nyújtott szükség szerinti tőketámogatás nyújtásával;
q)
a bankok megerősített felügyelete, az emberi erőforrások erősítésével, gyakoribb jelentéstételi kötelezettséggel és negyedévenkénti stresszteszttel.
(2) Görögország 2010. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
Legalább a GDP 3 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések beépítése a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,1 %-a). A költségvetés különösen a következő (vagy rendkívüli körülmények esetén hasonló megtakarítást eredményező) intézkedéseket tartalmazza: az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett), a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalatokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR további bevételt jelent), vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az önfoglalkoztatókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is tovább növekvő bevételeket jelent), a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel). A közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok görög kormány általi végrehajtása (amelynek célja a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500-500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 1 milliárd EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek, a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1 500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR a jogdíjakból), az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 500 millió EUR további bevételt jelent), a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR), engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel), a közalkalmazottak számának csökkentése azzal, hogy öt fő nyugdíjazására egy fő felvétele jut (központi kormányzat, helyhatóságok, állami vállalatok, helyi önkormányzatok, állami ügynökségek és más állami intézmények);
b)
A nyugdíjrendszer reformjára vonatkozó törvény, amelynek a célja a rendszer közép- és hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. A törvénynek különösen az alábbiakat kell bevezetnie: egységes, a nőkre is vonatkozó törvényes nyugdíjkorhatár (65 év), a jelenlegi nyugdíjalapok három alapba történő összevonása és egységesített új nyugdíjrendszer bevezetése valamennyi jelenlegi és jövőbeli munkavállalóra (ez 2013. január 1-jétől lépne hatályba), a nyugdíjak felső határának csökkentése, a teljes nyugdíjra való jogosultsághoz szükséges minimális járulékfizetési időszak fokozatos növelése 37 évről 40 évre (2015-ig); az alsó nyugdíjkorhatár (60 év) bevezetése 2011. január 1-jétől (beleértve a nehéz fizikai munkát végzőket vagy különösen nehéz munkakörülmények között dolgozókat és a 40 éves járulékfizetéssel rendelkezőket), az 1993 előtt nyugdíjbiztosítottakra vonatkozó speciális szabályok eltörlése (a megszerzett jogok megtartása mellett) a nehéz és különösen nehéz szakmák listájának lényeges szűkítése, a nyugdíjellátás csökkentése (évi 6 %-kal) azok esetében, akik 60 és 65 éves kor között mennek nyugdíjba, és kevesebb mint 40 évig fizettek nyugdíjjárulékot, automatikus kiigazítási mechanizmus létrehozása, amely összekapcsolja a nyugdíjkorhatárt a várható élettartam növekedésével (2020-tól); rászorultságon alapuló garantált minimális nyugdíjösszeg megállapítása azon idős emberek számára, akiknek életkora a kötelező nyugdíjkorhatár fölött van, a rokkantsági nyugdíjakra vonatkozóan szigorúbb feltételek bevezetése és a jogosultság rendszeres vizsgálata; a nyugdíjszámítási módszer módosítása a járulékalapú rendszerben, hogy a kapott ellátások jobban kapcsolódjanak a befizetett járulékokhoz (a nyugdíjösszeg növekedése évente átlagosan 1,2 %-ra korlátozódjon), és a nyugdíjra jogosító jövedelem kiszámításánál az egész élet során megszerzett jövedelem figyelembevétele (a megszerzett jogok megtartásával). E törvény végrehajtásával a nyugdíjkiadások GDP-hez viszonyított arányában bekövetkező előrejelzett növekedésnek a következő évtizedekben az euroövezet átlaga alá kell csökkennie, és a 2010-2060 közötti időszakban az állami szférában a nyugdíjkiadások növekedésének a GDP 2,5 %-a alá kell kerülnie;
c)
a költségvetési hivatal szerepének és erőforrásainak megerősítése és biztosítékok az adatelőrejelzés és a számvitel esetleges politikai befolyásolásának megakadályozására;
d)
a közszféra bérszabályozására vonatkozó reformtervezet kidolgozása, különösen egyetlen kifizetési hatóság létrehozása a bérfizetéshez, egységesített elvek bevezetése és a közszférára (az állami szektorra, a helyi hatóságokra és más szervekre) vonatkozó korszerűsített egységes bértábla kidolgozására vonatkozó ütemterv;
e)
az adóigazgatás és -ellenőrzés hatékonyságának javítását célzó jogszabályok;
f)
a közigazgatás és a hatályos szociális programok független felülvizsgálatának bevezetése;
g)
az államháztartás és alegységei tekintetében a bevételekre, kiadásokra, finanszírozásra és kiadási hátralékokra vonatkozó havi (készpénzalapú) statisztikák közzététele;
h)
az államháztartási adatok gyűjtésének és feldolgozásának javítását szolgáló cselekvési terv, különösen a statisztikai hatóságok és a költségvetési hivatal ellenőrzési mechanizmusainak megerősítésével és a téves jelentésekre vonatkozó tényleges személyi felelősségvállalás biztosításával, a 2223/96/EK (4), a 264/2000/EK (5), az 1221/2002/EK (6), az 501/2004/EK (7), az 1222/2004/EK (8), az 1161/2005/EK (9), a 223/2009/EK (10) és a 479/2009/EK rendelet (11) által előírt kiváló minőségű államháztartási adatok időben történő biztosítása érdekében.
i)
információk rendszeres közzététele az állami vállalkozások és más - a költségvetésben nem meghatározott - állami szervek pénzügyi helyzetéről (beleértve a részletes eredménykimutatásokat, mérlegeket, a foglalkoztatottakra és a bérekre vonatkozó adatokat);
(3) Görögország 2010. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
a (2) bekezdés a) és d) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;
b)
a pénzügyi keret megerősítésére vonatkozó jogszabálytervezetek elkészítése. Ennek különösen tartalmaznia kell a következőket: egy középtávú költségvetési keret kidolgozását, az összes előirányzat 10 %-ának megfelelő kötelező rendkívüli tartalék létrehozását a költségvetésben, szigorúbb kiadás-ellenőrzési mechanizmus kialakítását és olyan független költségvetési ügynökség felállítását, amely költségvetési kérdésekben tanácsadást és szakértői ellenőrzést biztosítana;
c)
a magánszektor béralku-rendszerének reformjára vonatkozó törvény, amely előírná a túlóra után fizetendő bér csökkentését, a munkaidő rugalmasabb kezelését és lehetővé tenné, hogy a helyi kollektív szerződések az ágazati megállapodásokban levő mértéknél alacsonyabb bérnövelést állapítsanak meg;
d)
a minimálbérre vonatkozó törvény, amely a foglalkoztatási szempontból veszélyeztetett csoportok, például a fiatalok és a hosszú távon munkanélküliek számára külön minimálbért állapít meg, és biztosítja a jelenlegi nominális minimálbérek változatlanságát három évig;
e)
a foglalkoztatás védelmére vonatkozó jogszabályok reformja, az új munkavállalók próbaidejének egy évre való kiterjesztésével, a végkielégítések általános szintjének csökkentésével, annak biztosításával, hogy a szellemi foglalkozásúakra és a fizikai dolgozókra a végkielégítések tekintetében azonos feltételek vonatkozzanak, a csoportos elbocsátás szabályainak alkalmazására vonatkozó minimális küszöbértékek növelésével, különösen nagyobb vállalatok esetében, és az ideiglenes szerződések fokozottabb alkalmazásának megkönnyítésével;
f)
a strukturális és kohéziós alapok felhasználási arányának jelentős növelése;
g)
új gyógyszerszabályozási rendszer bevezetése, a generikus gyógyszerek alkalmazásának előnyben részesítésével;
h)
egységes közbeszerzési rendszer létrehozása központi közbeszerzési hatósággal, különösen szigorú pályázati eljárások, előzetes és utólagos ellenőrzések biztosításával;
i)
a vállalkozások, ipari tevékenységek és szakmák engedélyezési folyamatának egyszerűsítését és gyorsítását célzó jogszabályok;
j)
a görög versenyhivatal intézményi keretének módosítása függetlenségének növelése céljából, ésszerű határidők meghatározása a vizsgálatokra és a határozatok kibocsátására vonatkozóan, és hatáskörrel való felruházása a panaszok visszautasítására;
k)
az állami vagyon jobb kezelése, a 2011-2013 közötti időszakban legalább évi 1 milliárd EUR többletbevétel elérése céljából;
l)
a szolgáltatásnyújtás szabadságát érintő jelenlegi korlátozások megszüntetését célzó intézkedések.
(4) Görögország 2011. március végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
a (3) bekezdés b) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása.
(5) Görögország 2011. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
az állami szektorban, helyi önkormányzatoknál és más szerveknél alkalmazandó korszerűsített és egységes bértábla kidolgozása, a termelékenységet és feladatokat tükröző javadalmazással;
b)
a közigazgatás működésének külső és független felülvizsgálata során tett megállapítások végrehajtását célzó intézkedések;
c)
a munkaügyi felügyelőség megerősítése megfelelő létszámú szakképzett személyzettel és a végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó számszerű célokkal.
(6) Görögország 2011. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
legalább a GDP 2,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések beépítése a 2012. évi költségvetés-tervezetbe. A költségvetés különösen a következő (vagy rendkívüli körülmények esetén hasonló megtakarítást eredményező) intézkedéseket tartalmazza: a héaalap további szélesítése egyes áruk és szolgáltatások a kedvezményes adósávból a normál adósávba történő áthelyezésével (a cél legalább 300 millió EUR többletbevétel beszedése), a közalkalmazottak számának csökkentése, azon a szabályon túl, amely alapján öt fő nyugdíjazására egy fő felvétele jut (a cél legalább 600 millió EUR összegű megtakarítás elérése); jövedéki adó kivetése az alkoholmentes italokra (összesen legalább 300 millió EUR bevétel elérése céljából), az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 200 millió EUR összegű többletbevétel elérése céljából), a központi kormányzat alsóbb szintjeinek átszervezése (legalább 500 millió EUR összegű megtakarítás elérése céljából); az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése (legalább 300 millió EUR összeggel a 2011. évi szinthez képest), a nyugdíjak nominális befagyasztása; az önfoglalkoztatók tekintetében a vélelmezett jövedelemre épülő adózás hatékonyságának növelése (amelynek célja legalább 100 millió EUR beszedése), átszervezésük után az állami vállalatoknak juttatott transzferek csökkentése (legalább 800 millió EUR összeggel), rászorultsági alapú munkanélküli ellátás bevezetése (amelynek célja 500 millió EUR összegű megtakarítás elérése), további bevételek beszedése a szerencsejátékok engedélyeztetéséből (legalább 225 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 400 millió EUR a jogdíjakból);
b)
az egyesüléssel és felvásárlással kapcsolatos adózási korlátok enyhítése;
c)
az export és import vámkezelési eljárásának egyszerűsítése;
d)
a strukturális és kohéziós alapok felhasználási arányának további növelése;
e)
a jobb szabályozásra vonatkozó ütemterv teljes végrehajtása az adminisztratív terhek 20 %-os csökkentése céljából (2008-hoz képest).
(7) Görögország 2011. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
a (6) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;
b)
a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti stratégiai referenciakerethez kapcsolódó operatív programok valamennyi irányító hatósága és közbenső szerve tekintetében az irányítási kapacitás erősítése és ISO 9001:2008 (minőségbiztosítási rendszer) szerinti tanúsítás.
3. cikk
Görögország teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és annak indokolással ellátott kérésére késlekedés nélkül eljuttatja a Bizottságnak azokat az adatokat és dokumentumokat, amelyek e határozat betartásának nyomon követéséhez szükségesek.
4. cikk
(1) Görögország negyedévente jelentést terjeszt elő a Tanácsnak és a Bizottságnak az e határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekről.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentések részletes információt tartalmaznak a következőkről:
a)
az e határozatnak való megfelelés céljából a jelentés elkészítéséig végrehajtott konkrét intézkedések, ideértve azok számszerűsített költségvetési hatását;
b)
az e határozatnak való megfelelés céljából a jelentés elkészítése után végrehajtandó konkrét intézkedések, azok végrehajtásának ütemterve és ezek becsült költségvetési hatása;
c)
az állami költségvetés havi szintű végrehajtása;
d)
évközi adatok a társadalombiztosítási, az önkormányzati és költségvetési körön kívüli alapok költségvetésének végrehajtásáról;
e)
a kormány adósságkibocsátása és -visszafizetése,
f)
a közszférában tartósan és ideiglenesen foglalkoztatottak számának alakulása;
g)
kifizetésre váró kormányzati kiadások (felhalmozódott hátralék);
h)
az állami vállalatok és egyéb állami szervek pénzügyi helyzete.
(3) A Bizottság és a Tanács elemzi a jelentéseket azzal a céllal, hogy értékelje, Görögország megfelel-e a határozatnak. Ezen értékelésekkel összefüggésben a Bizottság jelezheti az e határozatban előírt, kiigazítási pálya betartása és a túlzott hiány orvoslása céljából szükséges intézkedéseket.
5. cikk
Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.
6. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 8-án.