PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 791/2011
ze dne 3. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 138/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex spol. s r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřilo. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Kromě inspekcí na místě uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly uskutečněny další inspekce na místě v prostorách těchto společností:
Vyvážející výrobce, který požádal o individuální zjišťování:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd
a obchodník, který je s ním ve spojení:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd
Dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugalsko
(6)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž bylo založeno doporučení uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a ve vhodných případech zohledněny.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(8)
Podle 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou dotčeným výrobkem otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(9)
Po uložení prozatímních opatření další analýza ukázala, že dotčený výrobek nelze zařadit do tří ze čtyř kódů KN uvedených v 8. bodě odůvodnění. Proto by měly být kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 odstraněny z popisu dotčeného výrobku.
(10)
Dále se připomíná, jak bylo vysvětleno v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že jeden z vyvážejících výrobců v ČLR požádal o vyjádření, zda kotouče ze skleněných vláken spadají do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie dospělo k názoru, že tyto kotouče ze skleněných vláken jsou navazujícími výrobky s odlišnými vlastnostmi, než má dotčený výrobek. Bylo však rozhodnuto shromažďovat další informace od zúčastněných stran, dokud nebude v této záležitosti učiněn konečný závěr.
(11)
Po poskytnutí prozatímních informací předložilo výrobní odvětví Unie a Federace evropských výrobců brusiva (FEPA) zastupující uživatele kotoučů ze skleněných vláken důkazy, které prokazují, že ve výrobním procesu je nutné podniknout řadu kroků k přeměně otevřených síťovin ze skleněných vláken na kotouče ze skleněných vláken. Fyzický tvar kotouče je také jiný než tvar dotčeného výrobku, který je obvykle dodáván v rolích (úzkých nebo širokých), a je také obvykle určen k jinému konečnému použití (vyztužování brusných kotoučů). Tyto argumenty sdílí čínský vyvážející výrobce.
(12)
Dále se poznamenává, že kotouče ze skleněných vláken nebyly vyráběny nebo prodávány žádným z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku ani výrobci v Unii.
(13)
Jeden výrobce kotoučů ze skleněných vláken v Unii, který se přihlásil po uložení prozatímních opatření, namítal, že by kotouče ze skleněných vláken neměly být vyloučeny z působnosti definice výrobku. Tvrdil, že kotouče ze skleněných vláken nejsou navazujícími výrobky, ale že by mělo být určeno jasné rozhraní mezi dotčeným a navazujícím výrobkem ve fázi, kdy jsou role otevřených síťovin povrchově upravovány. Podle této společnosti je povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných ve stavebním sektoru jiná než povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných později k výrobě kotoučů ze skleněných vláken. V druhém případě jsou role povrstvené fenolovou pryskyřicí. Jinými slovy, chemické vlastnosti rolí otevřených síťovin určených k výrobě kotoučů ze skleněných vláken jsou údajně stejné jako chemické vlastnosti kotoučů ze skleněných vláken. Podle této společnosti uvedené druhy rolí otevřených síťovin nemohou být použity k vyztužování ve stavebnictví, což je hlavním použitím dotčeného výrobku. Společnost proto vznesla námitku, že pokud by měly být kotouče ze skleněných vláken vyloučeny z působnosti definice výrobku, měly by z ní být také vyloučeny role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí.
(14)
Jak je vysvětleno v 13. bodě odůvodnění, uvedená společnost se přihlásila až po uložení prozatímních opatření, a tudíž neposkytla na podporu svých tvrzení ověřitelné údaje. Protože ze šetření nebyly k dispozici žádné údaje týkající se různých druhů povrchové úpravy, tvrzení společnosti nemohlo být posouzeno na základě údajů získaných během šetření. Navíc mají různé druhy rolí otevřených síťovin stejné základní fyzikální vlastnosti bez ohledu na povrchovou úpravu, a tudíž by role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí neměly být vyloučeny. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(15)
Na základě údajů shromážděných během šetření a důkazů předložených vyvážejícím výrobcem uvedeným v 10. bodě odůvodnění, výrobním odvětvím Unie a federací FEPA v jejich připomínkách k poskytnutí prozatímních informací byla žádost o vyloučení kotoučů ze skleněných vláken z působnosti definice výrobku přijata. Dospělo se tedy k závěru, že kotouče ze skleněných vláken, které jsou navazujícím výrobkem, nemají stejné fyzikální vlastnosti jako otevřené síťoviny a mají odlišné použití, a měly by být tudíž vyloučeny z definice dotčeného výrobku uvedené v prozatímním nařízení. Kotouče ze skleněných vláken se tudíž s konečnou platností z řízení vylučují.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle 18. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo zpočátku navrženo přiznat zacházení jako v tržním hospodářství dvěma společnostem, ale v pozdější fázi řízení bylo rozhodnuto tento návrh změnit poté, co byla prošetřena tvrzení týkající se statusu dotčených společností pro zacházení jako v tržním hospodářství, která byla shledána správnými.
(18)
Jeden z vyvážejících výrobců, u kterého se uplatnil článek 18 základního nařízení, opakoval své již dříve předložené námitky, když byl informován o úmyslu Komise zamítnout mu žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Opět tvrdil, že Komise obdržela staré verze stanov a smlouvy o společném podnikání, které nikdy nenabyly platnosti, a neměly tudíž dopad na výsledky posouzení společnosti pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nemohly tyto námitky odstranit pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(20)
Pokud jde o námitku, že uplatnění čl. 18 odst. 1 základního nařízení je v tomto případě nepřiměřené, Komise používá ustanovení uvedeného článku individuálně podle skutkové podstaty věci. V tomto řízení bylo uplatnění uvedeného článku považováno za přiměřené, jak bylo již uvedeno v 26., 27. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože poskytnutím zfalšovaných dokumentů společnost vzbudila pochyby o všech dokumentech, které poskytla.
(21)
Druhý vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, ale místo toho mu bylo přiznáno individuální zacházení, vznesl námitky proti důvodům, na jejichž základě Komise změnila své rozhodnutí. Tvrdil, že neexistovaly žádné nové závažné důkazy, které by mohly podstatně zpochybnit původní zjištění a tím opodstatnit zrušení původního rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentoval tím, že nepřesnosti a neúplnosti nalezené v jeho účetní závěrce, o kterých se nezmiňovala zpráva auditora, neměly podstatný dopad na důvěryhodnost jeho účetnictví.
(22)
Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tyto námitky nemohly odstranit pochyby o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil.
(23)
Uvedený výrobce považuje též závěr šetření a uloženou individuální celní sazbu za nespravedlivé a nepřiměřené, protože společnost během řízení spolupracovala, a přesto jí byla vyměřena nejvyšší celní sazba stejně jako nespolupracujícím společnostem a společnosti, u které byl uplatněn článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu se poznamenává, že společnosti byla vyměřena celní sazba, která je výsledkem obvyklé metodiky používané pro společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 18. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zjišťování
(25)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skupina společností ve spojení, která nebyla zařazena do vzorku, požádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a podala žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(26)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách skupiny společností ve spojení a bylo zjištěno, že tyto společnosti nesplnily kritéria č. 1, 2 a 3 stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(27)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedené dvě společnosti ve spojení neposkytly dostatečné důkazy o příspěvku podílníků k základnímu kapitálu společností. Podílníci převzali společnosti, které byly původně založeny ze státních prostředků, ale sami nezaplatili žádné příspěvky. V rozporu s požadavky stanov se nekonaly také žádné schůze podílníků a nebyly poskytnuty žádné zápisy z těchto schůzí, což vyvolává pochyby o tom, že podílníci činili obchodní rozhodnutí bez zásahů státu. Se zřetelem na výše uvedené se usuzuje, že tyto společnosti nemohly prokázat, že se jejich obchodní rozhodnutí činí bez zásadních zásahů státu.
(28)
Pokud jde o kritérium č. 2, šetření ukázalo, že účetnictví uvedených dvou společností ve spojení nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože obsahovalo množství účetních nedostatků a chyb, například zaúčtované/zaplacené daně, opakující se chyby v evidenci splatných dividend a chybějící odpisy, které nebyly uvedeny ve zprávách auditora.
(29)
Pokud jde o kritérium č. 3, jedna společnost ve spojení nepředložila dohodu o právu užívat pozemky, v jejím účetnictví chybělo zaúčtování a nebyl předložen žádný doklad o zaplacení. Druhá společnost získala právo užívat pozemky od společnosti, se kterou je ve spojení, zdarma, což nebylo zaúčtováno, a tudíž odepsáno.
(30)
Se zřetelem na výše uvedené bylo navrhnuto, aby bylo zacházení jako v tržním hospodářství skupině společností, které žádaly o individuální zjišťování, zamítnuto.
(31)
Komise oficiálně sdělila skupině dotčených společností ve spojení v ČLR a žadatelům výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody. Po sdělení zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nebyly obdrženy žádné připomínky.
3. Individuální zacházení
(32)
Předběžně bylo stanoveno, že jedna společnost ze skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, která byla zařazena do vzorku a které bylo zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, splnila všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(33)
Kromě toho, jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, splňoval podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby mu bylo přiznáno individuální zacházení.
(34)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení společnosti, v jejímž případě bylo rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství zvráceno, přičemž tvrdilo, že neúplné účetnictví a nesrovnalosti zpochybňují všechny údaje, které společnost poskytla. Bylo však zjištěno, že nesrovnalosti nalezené v účetnictví neměly vliv na věrohodnost vývozních cen společnosti. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo proto zamítnuto.
(35)
Se zřetelem na výše uvedené se tudíž potvrzuje původní závěr, že dva ze tří vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Potvrzují se 33. až 36. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
(36)
Kromě toho skupina dvou společností ve spojení, která požádala o individuální zjišťování, také požádala o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky k přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo zjištěno, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení nutné k přiznání individuálního zacházení.
(37)
Výrobní odvětví Unie rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení skupině dvou společností ve spojení také zpochybnilo, přičemž tvrdilo, že pokud byly údaje týkající se těchto společností shledány nedůvěryhodné pro posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nemohou být tyto údaje považovány za dostatečné k přiznání individuálního zacházení. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo zamítnuto, protože nalezené nesrovnalosti, které se týkaly posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neměly vliv na možnost uložení individuální celní sazby, a tudíž individuální zacházení mohlo být přiznáno.
4. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(38)
K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Proto se potvrzuje, že Kanada byla vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Potvrzují se proto 39. až 45. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(39)
Připomíná se, že bylo považováno za vhodnější určit běžnou hodnotu početně s ohledem na rozdíly v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR. Běžná hodnota byla proto početně určena s použitím výrobních nákladů kanadského výrobce a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk na domácím trhu.
(40)
Společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, nesouhlasily s výpočtem určené běžné hodnoty a jedna z nich zvláště zpochybňovala, zde byla určena pro daný druh výrobku. Bylo potvrzeno, že běžná hodnota byla určena pro daný druh výrobku na základě údajů obdržených od jediného výrobce dotčeného výrobku ve srovnatelné zemi. Za účelem zachování důvěrnosti byla sdělena běžná hodnota ve formě cenových rozpětí.
(41)
Tři strany uvedly, že zveřejněná běžná hodnota neumožnila přiměřené pochopení skutečností a úvah, na jejichž základě bylo dumpingové rozpětí stanoveno. Všechny společnosti požádaly o více podrobností o tom, jak byla běžná hodnota určena, včetně výše různých přizpůsobení, kterým byla běžná hodnota podrobena za účelem zohlednění rozdílů v kvalitě. Bylo však usouzeno, že s ohledem na povinné zachování důvěrnosti údajů byly společnostem poskytnuty všechny informace, které mohly být sděleny.
(42)
Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. Potvrzují se 46. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se určení běžné hodnoty.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(43)
Jedna ze společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení v prozatímní fázi, požádala o vysvětlení výpočtu nákladů na balení, protože soudila, že sdělené údaje o balení nevykazovaly soudržnou korelaci ani k objemu, ani k hodnotě transakcí. Protože tato společnost neuvedla ve své odpovědi na antidumpingový dotazník žádné náklady na balení, byly náklady na balení vypočítány na základě informací obdržených od zbývajících dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení vývozní ceny, potvrzuje se 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Po poskytnutí konečných zjištění skupina společností ve spojení, které má být přiznáno individuální zacházení, tvrdila, že náklady na provize neměly být zohledněny při výpočtu různých úprav odečítaných od vývozní ceny. Námitka byla přijata, vývozní cena byla odpovídajícím způsobem upravena a v důsledku toho bylo revidováno dumpingové rozpětí této skupiny.
d) Srovnání
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen ze závodu, potvrzují se 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(47)
Jeden z dovozců dotčeného výrobku v Unii uvítal uložení prozatímních opatření, protože mohou vrátit dovozní cenu na úroveň, která nepůsobí újmu. Usoudil však, že by rozdíl více než 10 % mezi různými uloženými cly mohl narušit trh. Požádal tudíž o revizi opatření, aby společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení a na kterou se vztahuje individuální celní sazba, nemohla mít z tohoto rozdílu výhodu. Dovozce tvrdil, že riziko obcházení ze strany vyvážejícího výrobce s nižší individuální celní sazbou se zvýšilo. Nebyly však poskytnuty žádné doplňující informace nebo důkazy, které by podpořily toto tvrzení, a proto nebylo zohledněno.
(48)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzují se 53. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(50)
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 62,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(51)
Je zřejmé, že výraz „výrobní odvětví Unie“ v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se vztahuje na všechny výrobce v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(52)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 by měly být odstraněny z popisu dotčeného výrobku. Vyloučení těchto kódů nezměnilo zjištění týkající se spotřeby v Unii, včetně dovozu, která byla založena na číselných údajích obsažených v podnětu, doplněných o ověřené číselné údaje, které dodaly spolupracující společnosti a Eurostat.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzují se 61. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se objemu, cen a podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země, potvrzují se zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, včetně úpravy zohledňující kvalitu. Avšak po individuálním zjišťování, které bylo přiznáno po uložení prozatímních opatření jedné skupině vyvážejících výrobců v ČLR, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 30-35 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se situace výrobního odvětví Unie, potvrzují se 69. až 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr o újmě
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se závěru o újmě, potvrzují se 85. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dumpingového dovozu, potvrzují se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky dalších činitelů
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dalších činitelů, potvrzují se 92. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinné souvislosti
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, potvrzují se 97. až 99. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku by nebylo proti zájmům dovozců.
3. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(63)
Připomíná se, že v prozatímní fázi šetření žádný z uživatelů nebo spotřebitelských organizací nespolupracoval. Po vyhlášení prozatímního nařízení předložil jeden svaz uživatelů své připomínky. Připomínky se však vztahovaly jen k možnému negativnímu dopadu uložených opatření na kotouče ze skleněných vláken za předpokladu, že by nebyly vyloučeny z působnosti definice výrobku. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, soudí se, že kotouče ze skleněných vláken by měly být z působnosti definice výrobku vyloučeny. Uložení konečných antidumpingových opatření proto nebude mít negativní dopad na uživatele kotoučů ze skleněných vláken.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů a spotřebitelů, byl vyvozen závěr, že by uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku nebylo proti jejich zájmům.
4. Závěr o zájmu Unie
(65)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné závažné důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že neobdržel dostatečně podrobné údaje o výpočtu rozpětí újmy, které se na něj vztahuje, protože údaje týkající se objemů, hodnot a cen výrobního odvětví Unie pro daný druh výrobku nebyly zveřejněny. Tato společnost tvrdila, že jelikož do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci v Unii, uvedená informace nemohla být považována za důvěrnou. Je však třeba poznamenat, že některé druhy výrobků prodával během období šetření jen velmi malý počet výrobců v Unii. Bylo proto považováno za obezřetné nezveřejnit ceny, objemy a hodnoty těchto transakcí. K tomu, aby bylo stranám poskytnuto dostatečné objasnění výpočtové metodiky a výsledku výpočtu, není také považováno za nutné sdělovat podrobná čísla pro každý druh výrobku.
(67)
Stejný čínský vyvážející výrobce zpochybnil cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy, a zejména skutečnost, že se cílový zisk rovnal váženému průměru zisku výrobního odvětví Unie během období šetření. Dále zpochybnil použití údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku při stanovení cílového zisku místo údajů o výrobním odvětví Unie jako celku. Nakonec zpochybnil úroveň použitého cílového zisku vzhledem k cílovému zisku, který byl použit během jiného nedávného šetření týkajícího se úzce příbuzného výrobního sektoru.
(68)
Jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cílový zisk odráží průměrný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v letech 2006-2007, zatímco vážený průměr zisk během období šetření byl vypočten na základě údajů, které poskytly čtyři společnosti zařazené do vzorku. Kromě toho, jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento zisk nezohlednil mimořádné výdaje na restrukturalizaci, které byly uvedeny některými výrobci zařazenými do vzorku. Je proto pouhá náhoda, že tato dvě čísla týkající se zisku jsou shodná.
(69)
Pokud jde o otázku, které údaje je třeba použít k výpočtu cílového zisku, je třeba poznamenat, že při použití vzorku je úroveň zisku jedním z mikroindikátorů analýzy újmy. Proto je číselná hodnota, která byla stanovena pro vzorek, považována za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Během šetření, kde se používá výběr vzorku, je cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy vždy založen na údajích, které poskytly společnosti zařazené do vzorku.
(70)
Na závěr je třeba zdůraznit, že pokud jde o odkaz na cílový zisk použitý během jiného antidumpingového šetření, zjištění a závěry z každého šetření jsou založeny na údajích, které poskytly spolupracující společnosti z každého šetření, pro specifický popis výrobku a specifické období. Není tudíž možné stanovit přímou souvislost mezi zjištěními těchto dvou oddělených šetření a dvěma odlišnými obdobími šetření.
(71)
Pokud jde o úroveň pro odstranění újmy, bylo v důsledku opravy administrativní chyby ve výpočtu prozatímního rozpětí újmy týkajícího se jednoho vyvážejícího výrobce toto rozpětí následně upraveno směrem nahoru. Tato skutečnost však nemá dopad na úroveň antidumpingového cla této společnosti, protože clo je stanoveno na základě dumpingového rozpětí.
(72)
Dále je třeba poznamenat, že v důsledku přiznání individuálního zacházení další skupině čínských vyvážejících výrobců, jak bylo vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, pro ně bylo vypočteno individuální rozpětí újmy.
(73)
Jako důsledek revizí uvedených v 71. bodě odůvodnění byly rovněž revidovány vážené průměrné rozpětí újmy pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující výrobce.
(74)
Na základě toho konečná rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
2. Konečná opatření
(75)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že je třeba v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložit konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu dotčeného výrobku, a to na úrovni, která odpovídá nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(76)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(78)
S veškerými žádostmi o použití antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně činností společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(79)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k poskytnutí konečných informací zaujmout stanovisko. Vyjádření stran byla řádně přezkoumána a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(80)
Skupina dvou společností ve spojení, které požádaly o individuální zjišťování a bylo jim přiznáno individuální zacházení, vyjádřila svůj záměr nabídnout závazek. Skupina však neposlala žádnou nabídku závazku ve stanovené lhůtě uvedené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení, a proto na to nemohl být brán zřetel.
(81)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(82)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Jelikož jsou kotouče ze skleněných vláken nyní vyloučeny z působnosti definice výrobku (viz 15. bod odůvodnění), částky prozatímně zajištěné z dovozu kotoučů ze skleněných vláken by měly být uvolněny. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, uvolní se částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510010 a 7019590010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba použitelná na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu kotoučů ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se na žádost uvolní.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se vybírají s konečnou platností, pokud jde o výrobky v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují, včetně částek, které byly případně zajištěny v případě výrobků v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. dubna 2009 do 30. března 2010),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 57,7 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
A TANÁCS 791/2011/EU végrehajtási RENDELETE
(2011. augusztus 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) („alaprendelet”) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság („Bizottság”) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az 138/2011/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára.
(2)
Az eljárást annak nyomán indították meg, hogy 2010. április 6-án panaszt nyújtott be a Saint-Gobain Vertex s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a „Valmieras stikla šķiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek termelése az egyes üvegszál szitaszövetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) terjedt ki. Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésekre került sor a következő vállalatok telephelyén:
Az exportáló gyártó, amely egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtott be:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd
és a vele kapcsolatban álló kereskedő:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd
Független uniós importőr:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugália
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését, valamint az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt is biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(8)
Az érintett termék az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Kínából származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó, üvegszálakból készült szitaszövet, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2 (a továbbiakban: érintett termék).
(9)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően elvégzett további elemzés megállapította, hogy az érintett termék a (8) preambulumbekezdésben említett öt KN-kód közül három alá nem sorolható be. Ezért az érintett termék meghatározásából az ex 7019 90 91, az ex 7019 90 99 és az ex 7019 40 00 KN-kódokat el kell hagyni.
(10)
Emlékeztetni kell arra is, hogy az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyik kínai exportáló gyártó felvilágosítást kért arra vonatkozóan, hogy az üvegszál korongok is beletartoznak-e a termékmeghatározás körébe. Az uniós gazdasági ágazat véleménye az volt, hogy az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékek, és az érintett terméktől eltérő termékjellemzőkkel rendelkeznek. A Bizottság azonban úgy döntött, hogy az érdekelt felektől további információk megszerzésére van szükség mielőtt e kérdésben végső következtetésre jutna.
(11)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat és a Csiszolóanyagok Európai Gyártóinak Szövetsége (a továbbiakban: FEPA) az üvegszálkorong-felhasználók képviseletében bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a gyártási folyamat során számos lépés megtétele szükséges az üvegszál szitaszöveteknek üvegszál korongokká való átalakításához. A korongok formája is eltér az általában (keskeny vagy széles) tekercsben szállított, és rendszerint más végfelhasználásra (köszörűkövek megerősítése) is szánt érintett termékétől. A kínai exportáló gyártó egyetért a fenti érvekkel.
(12)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a mintában szereplő kínai és uniós gyártók egyike sem gyártott vagy értékesített üvegszál korongokat.
(13)
Az egyik uniós üvegszálkorong-gyártó, amely az ideiglenes intézkedések bevezetését követően jelentkezett, amellett érvelt, hogy az üvegszál korongokat ne zárják ki a termékkörből. Állítása szerint az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban nem lejjebb lévő (downstream) termékek, az érintett termék és a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő termék közötti egyértelmű különbséget pedig egy későbbi szakaszban kell meghatározni, amikor a szitaszövet tekercseket bevonattal látják el. A vállalat szerint az építőiparban használt szitaszövet tekercsek más bevonatot kapnak, mint azok a szitaszövet tekercsek, amelyeket később az üvegszál korongok gyártásához használnak fel. Ez utóbbi esetben a tekercseket fenolgyantával vonják be. Más szóval az üvegszál korongok gyártására szánt szitaszövet tekercsek kémiai jellemzői állítólag megegyeznek az üvegszál korongok kémiai jellemzőivel. A vállalat szerint az ilyen szitaszövet tekercsek nem alkalmazhatók az érintett termék fő alkalmazását jelentő megerősítésre az építőiparban. A vállalat ezért azzal érvelt, hogy amennyiben az üvegszál korongokat kizárják a termékkörből, akkor a fenolgyantával bevont szitaszövet tekercseket is ki kell vonni onnan.
(14)
A (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a vállalat csak az ideiglenes intézkedések bevezetését követően jelentkezett, és így nem szolgált ellenőrizhető adatokkal állításainak igazolására. Mivel a vizsgálat a különböző alkalmazott bevonatokról nem nyújtott adatokat, a vállalat állítását nem lehetett értékelni a vizsgálat során nyert adatok fényében. Továbbá a különböző szitaszövet tekercsek alapvető fizikai tulajdonságai a bevonatuktól függetlenül megegyeznek, ezért a fenolgyantával bevont szitaszövet tekercsek nem zárhatók ki a termékkörből. Ezért ezt az állítást elutasították.
(15)
A vizsgálat során összegyűlt adatok, valamint a (10) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártó, az uniós gazdasági ágazat és a FEPA által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételeikben közölt bizonyítékok alapján elfogadták az üvegszál korongok termékkörből való kizárására irányuló kérelmet. Ennélfogva magállapítható, hogy az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékként nem ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és eltérő a felhasználási módjuk is a szitaszövethez képest, ezért azokat ki kell zárni az érintett termék ideiglenes rendeletben meghatározott definíciójából. Az üvegszál korongok ezért a továbbiakban nem tartoznak az eljárás hatálya alá.
2. Hasonló termék
(16)
A hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(17)
Az ideiglenes rendelet (18)-(32) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság eredetileg két vállalat piacgazdasági elbánásban való részesítését javasolta, de az eljárás későbbi szakaszában e javaslat visszavonásáról döntött, miután a két érintett vállalat piacgazdasági elbánással kapcsolatos státusára vonatkozóan benyújtott állításokat megvizsgálták, és azok igazaknak bizonyultak.
(18)
Az egyik exportáló gyártó, akivel szemben az alaprendelet (18) cikkét alkalmazták, megismételte állításait, amelyeket korábban már felhozott, amikor tájékoztatták a Bizottság piacgazdasági bánásmód elutasítására irányuló szándékáról. Ismét azzal érvelt, hogy a Bizottság a társasági alapszabály és közös vállalkozásról szóló szerződés régi változatát kapta meg, amelyek sosem léptek hatályba, ezért nem is befolyásolhatták a vállalat piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelése során tett megállapításokat.
(19)
Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében foglaltak szerint ezek az érvek nem tudták eloszlatni a kétségeket az eredetileg beadott dokumentumok hitelességével és a cég által benyújtott, a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben megadott információkkal kapcsolatban.
(20)
Azon érvelést illetően, miszerint jelen esetben aránytalan az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazása, a Bizottság eseti alapon alkalmazza ezen cikk rendelkezéseit az egyes esetek jellegzetességeinek megfelelően. E cikknek a jelen eljárás során való alkalmazását megfelelőnek vélték az ideiglenes rendelet (26), (27) és (31) preambulumbekezdésében már említettek alapján, mivel a hamisított dokumentumok benyújtása kétségeket vet fel a vállalat által benyújtott valamennyi dokumentummal kapcsolatban.
(21)
A második exportáló gyártó, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, de helyette egyéni elbánásban részesült, vitatta az okot, amely alapján a Bizottság visszavonta döntését. Úgy vélte, hogy nem álltak rendelkezésre olyan kényszerítő erejű bizonyítékok, amelyek az eredeti megállapításokat jelentősen aláásnák és indokolnák a piacgazdasági elbánást biztosító eredeti döntés hatályon kívül helyezését. Azzal érvelt, hogy a pénzügyi kimutatásaikban talált, de az auditjelentésben nem említett pontatlanságok és hiányosságok nincsenek jelentős hatással az elszámolások megbízhatóságára.
(22)
Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint ezen érvek nem oszlatták el a kételyeket a pénzügyi kimutatásokban szereplő összegek helytállóságával és teljességével kapcsolatban.
(23)
Az exportáló gyártó továbbá úgy ítéli meg, hogy a vizsgálat eredménye és az esetében megszabott egyéni vámtétel tisztességtelen és aránytalan, mivel a vállalat az eljárás során együttműködést tanúsított és mégis a legmagasabb egyéni vámtételt határozták meg számára, mint a nem együttműködő vállalatok és az alaprendelet 18. cikkének hatálya alá tartozó vállalat esetében. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a vállalat esetében alkalmazott vámot az egyéni elbánásban részesülő vállalatok esetében alkalmazott szokásos módszer eredményeként állapították meg.
(24)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)-(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Egyedi vizsgálat
(25)
Az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a mintában nem szereplő kapcsolatban álló vállalatok egyik csoportja az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésével összhangban egyéni elbánást kért és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.
(26)
Az (5) preambulumbekezdés szerint ellenőrző látogatásra került sor a kapcsolatban álló vállalatok csoportjának telephelyén és megállapítást nyert, hogy a vállalatok nem teljesítették az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított 1., 2. és 3. kritériumot.
(27)
Az első kritériumot illetően a két kapcsolatban álló vállalat nem szolgált elegendő bizonyítékkal a cég részvényeseinek a társaság tőkéjében szerzett részesedésére vonatkozóan. A részvényesek az alaptőkéhez való hozzájárulás megfizetése nélkül vették át az eredetileg állami pénzeszközökből létrehozott vállalatokat. Továbbá a társasági alapszabályban lefektetett követelményekkel ellentétben nem tartották meg a részvényesek gyűléseit, ilyen gyűlésekről készült jegyzőkönyvet nem bocsátottak rendelkezésre, ami kételyeket támaszt a tekintetben, hogy az üzleti döntéseket valóban a részvényesek hozták állami beavatkozás nélkül. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a vállalatok nem tudták bizonyítani, hogy jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg üzleti döntéseiket.
(28)
A második kritériumra vonatkozóan a vizsgálat megállapította, hogy a két kapcsolatban álló vállalat számviteli nyilvántartásait nem vetették a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelő pénzügyi ellenőrzés alá, mivel azok számos olyan könyvviteli hiányosságot és hibát tartalmaztak, mint pl. a könyvelt/kifizett adók, és a kifizetendő osztalékok elszámolása során elkövetett folyamatos hibák; az értékcsökkenéssel kapcsolatos hiányosságot is találtak, amelyet az auditjelentés sem említett.
(29)
A harmadik kritériumot illetően az egyik kapcsolatban álló vállalat elmulasztotta a földhasználati jogokra vonatozó megállapodás benyújtását, a pénzügyi kimutatásaiban ilyen tételt nem könyveltek és annak kifizetését igazoló bizonylatot sem nyújtottak be. A második vállalat a vele kapcsolatban lévő vállalattól költségmentesen kapott földhasználati jogot, amelyet nem tüntetett fel a könyvelésében, így ennek értékcsökkenési leírására sem került sor.
(30)
A fentiekre való tekinettel a Bizottság a piacgazdasági elbánás elutasítását javasolta az egyéni elbánást kérelmező vállalatcsoportra nézve.
(31)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kapcsolatban lévő érintett kínai vállalatok csoportjával és a panaszosokkal. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre konkrét okaik vannak. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások nyilvánosságra hozatala után nem érkezett be észrevétel.
3. Egyéni elbánás
(32)
Ideiglenesen megállapították, hogy a mintában szereplő egyik kínai exportáló gyártó vállalatcsoport, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, teljesíti az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt.
(33)
Továbbá az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében megállapítottak alapján, az exportáló gyártó, amely esetében a piacgazdasági elbánást visszavonták, megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges feltételeknek.
(34)
Az uniós gazdasági ágazat megkérdőjelezte azt a döntést, amely értelmében olyan vállalatot részesítenek egyéni elbánásban, amelynek esetében visszavonták a piacgazdasági elbánásról szóló döntést, mert a könyvviteli hiányosságok és az ellentmondások kétségbe vonták a vállalat teljes adatkészletének hitelességét. Megállapították azonban, hogy a számviteli nyilvántartásban talált szabálytalanságok nincsenek hatással a vállalat exportárainak megbízhatóságára. Ezért az uniós gazdasági ágazat állítását a Bizottság elutasította.
(35)
A fentiekre való tekintettel az eredeti következtetés, miszerint a mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő teljesíti az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt, megerősítést nyer. Az ideiglenes rendelet (33)-(36) preambulumbekezdése az egyéni elbánásra vonatkozóan megerősítést nyer.
(36)
Továbbá a két kapcsolatban álló vállalatból álló csoport, amelynek tagjai egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha a vizsgálat alapján nem felelnének meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. A Bizottság megállapította, hogy a két vállalat megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott feltételeknek.
(37)
Az uniós ágazat megkérdőjelezte azt a döntést is, hogy a két kapcsolatban álló vállalatból alakult csoportot egyéni elbánásban részesítsék, hangsúlyozva, hogy mivel nyilvánvalóvá vált, hogy e vállalatok adatai nem elég megbízhatók annak megítéléséhez, hogy piacgazdasági feltételek között működnek-e, adataikat ezért nem lehet elégségesnek ítélni az egyéni elbánás megadásához sem. Az uniós ágazat érvelését a Bizottság elvetette, mivel megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbánás megítéléséhez használt adatokban talált szabálytalanságoknak nincs kihatásuk az egyéni vámtételhez való jog megítélésére, és hogy következésképpen az egyéni elbánás megadható.
4. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(38)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. Ezért megerősítést nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanada megfelelő analóg ország. Az ideiglenes rendelet (39)-(45) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
b) A rendes érték meghatározása
(39)
Emlékeztetni kell arra, hogy a rendes érték számtani képzéssel való meghatározását találták indokoltabbnak annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a Kanadában gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából származó érintett termék közötti minőségi különbségeket. A rendes értéket ezért a kanadai gyártónál felmerülő előállítási költségek, az ehhez hozzászámított értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a belföldi piacon elért nyereség ésszerű összegének felhasználásával számították ki.
(40)
Az egyéni elbánásban részesülő vállalatok vitatták a számtanilag képzett rendes érték kiszámítási módját és egyikük különösen annak terméktípusonkénti képzését kérdőjelezte meg. Megerősítést nyert, hogy a rendes értéket terméktípusonként állapították meg az érintett termék analóg országbeli egyetlen gyártójától kapott adatok alapján. Tekintettel arra, hogy az adatokat bizalmasan kell kezelni, a rendes értéket ártartomány formájában hozták nyilvánosságra.
(41)
Három fél szerint a nyilvánosságra hozott rendes érték szerint nem lehetett ésszerűen értelmezni azokat a tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingkülönbözet meghatározásra került. Mindegyik vállalat további információkat kért a rendes érték meghatározására vonatkozóan, beleértve a minőségi különbségek figyelembevétele érdekében a normál értéken végzett különféle kiigazítások mennyiségét is. Tekintettel azonban az adatokra vonatkozó titoktartási kötelezettségre, megállapították, hogy az összes nyilvánosságra hozható információt a vállalatok rendelkezésére bocsátották.
(42)
Ezért ezt a kérést elutasították. Az ideiglenes rendelet (46)-(49) preambulumbekezdése a rendes érték meghatározására vonatkozóan megerősítést nyer.
c) Exportár az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók számára
(43)
Az ideiglenes szakaszban egyéni elbánásban részesült egyik vállalat magyarázatot kért a csomagolási költségek kiszámítására vonatkozóan, mivel úgy vélte, hogy a csomagolással kapcsolatban nyilvánosságra hozott adatok sem a tranzakciók mennyiségével, sem azok értékével nincsenek szoros összefüggésben. Mivel a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában e vállalat semmiféle csomagolási költségről nem tett említést, ezért a csomagolási költség kiszámítása a mintavételben szereplő másik két exportáló gyártótól kapott információ alapján történt.
(44)
Az exportár meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
(45)
A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatala után a piacgazdasági elbánásban részesítendő, kapcsolatban álló vállalatok csoportja arra hivatkozott, hogy az exportárból kiigazítás formájában levont különböző összegek kiszámításakor a jutalékköltségeket nem kellett volna figyelembe venni. Az érvet a Bizottság kedvezően fogadta és az exportárat ennek megfelelően kiigazították, és ennek következtében e csoport dömpingkülönbözetét is felülvizsgálták.
d) Összehasonlítás
(46)
A rendes érték és az exportárak gyártelepi paritáson történő összehasonlítására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51) és (52) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5. Dömpingkülönbözetek
a) Az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(47)
Az érintett termék egyik uniós importőre üdvözölte az ideiglenes intézkedések bevezetését, mivel azok ismét egy kárt nem okozó szintre állítják majd vissza a behozatali árat. Úgy vélte azonban, hogy a különböző kivetett vámok közötti 10 %-ot meghaladó különbség a piac torzulásához vezethet. Ezért az intézkedések felülvizsgálatát kérte annak érdekében, hogy az egyéni elbánásban részesülő, alacsonyabb egyedi vámtételekre jogosult vállalat ne részesülhessen ennek előnyeiből. Az importőr szerint megnőtt az intézkedések kijátszásának veszélye az alacsonyabb egyedi vámtételekre jogosult exportáló gyártó részéről. További információkkal vagy bizonyítékokkal azonban az importőr nem támasztotta alá ezt az állítást, ezért azt figyelmen kívül hagyták.
(48)
Ezen az alapon a végleges dömpingkülönbözetek a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve a következők:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) Az összes többi exportáló gyártó esetében
(49)
A dömpingkülönbözetekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (53)-(57) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
(50)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitásos ár 62,9 %-a, és az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
D. KÁR
1. Az uniós gyártás
(51)
Egyértelművé kell tenni, hogy az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében az „uniós gazdasági ágazat” kifejezés valamennyi uniós gyártóra vonatkozik. Az uniós gyártásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Az uniós fogyasztás
(52)
Amint a (9) preambulumbekezdésben megadott magyarázatból kiderül, az ex 7019 90 91, az ex 7019 90 99 és az ex 7019 40 00 KN-kódokat az érintett termék leírásából törölni kell. E kódok kizárása semmilyen módon nem változtatta meg az uniós fogyasztásra vonatkozó következtetéseket, a behozatalt is beleértve, mivel ezek a panaszban szereplő számadatokon alapultak, amelyeket az együttműködő vállalatok által megadott, valamint az Eurostat által szolgáltatott ellenőrzött számadatok egészítettek ki.
(53)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)-(63) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3. Az érintett országból származó behozatal
(54)
Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenére, árára és piaci részesedésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64)-(66) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások ezúton megerősítést nyernek.
(55)
Az áralákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67) és (68) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer, beleértve a minőségi szempontú kiigazítást is, megerősítést nyer. Az ideiglenes intézkedések bevezetése után azonban az egyik kínai exportáló gyártói csoport egyedi vizsgálatban részesülhetett, és a hasonló terméktípusok árainak összehasonlítását ezt követően újraértékelték. Ez az újraértékelés megerősítette, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal 30-35 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak során.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(56)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (69)-(84) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(57)
A kárra vonatkozó következtetésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (85)-(87) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal hatása
(58)
A dömpingelt behozatal hatására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (89)-(91) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Egyéb tényezők hatásai
(59)
Az egyéb tényezők hatásaira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (92)-(96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(60)
Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)-(99) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(61)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)-(103) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Az importőrök érdeke
(62)
Az importőrők érdekére vonatkozó észrevételek hiányában megállapítható, hogy érintett termék behozatalára vonatkozó végleges intézkedések bevezetése nem sértené az importőrök érdekeit.
3. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(63)
Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tanúsítottak együttműködést sem a felhasználók, sem a fogyasztói érdekképviseletek. Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően egyetlen felhasználói szövetség nyújtott be észrevételeket. Az észrevételek azonban csak az intézkedések üvegszál korongokra történő bevezetésének lehetséges negatív hatásaival foglalkoztak, amennyiben azokat a termékkörből nem zárják ki. A (15) preambulumbekezdésben leírtak alapján megállapítható, hogy az üvegszál korongokat ki kell zárni a termékkörből. A végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése tehát nem gyakorol negatív hatást az üvegszál korongok felhasználóira.
(64)
A felhasználók és a fogyasztók érdekeire vonatkozó további észrevételek hiányában megállapítást nyert, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése az érintett termék behozatalára nem lenne ellentétes az érdekeikkel.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(65)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy nincsenek kényszerítő okok a Kínából származó üvegszál szitaszövetek behozatala elleni végleges dömpingellenes vámok kivetésével szemben.
G. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(66)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a kárkülönbözetének kiszámítására vonatkozóan nem állt rendelkezésére elegendő adat, mert az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti volumenére, értékeire és áraira vonatkozó adatokat nem hozták nyilvánosságra. A vállalat azzal érvelt, hogy ez nem minősülhet bizalmas információnak, mivel a minta négy uniós gyártóból állt. Meg kell jegyezni azonban, hogy a vizsgálati időszakban bizonyos terméktípusokat csak nagyon korlátozott számú uniós gyártó értékesített. Ezért elővigyázatosságból úgy határoztak, hogy az ilyen tranzakciókban szereplő árakat, mennyiségeket és értékeket nem hozzák nyilvánosságra. Nem szükséges továbbá minden egyes terméktípus esetében felfedni a részletes számadatokat annak érdekében, hogy a felek számára lehetővé tegyék a számítási módszer és a számítás eredményének kellő megismerését.
(67)
Ugyanez a kínai exportáló gyártó a kárkülönbözet kiszámításánál alkalmazott nyereségcélt is megkérdőjelezte, különösen azt a tényt, hogy e nyereségcél megegyezett az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti nyereségének súlyozott átlagával. Kétségbe vonta azt is, hogy a nyereségcél meghatározásához a mintában szereplő uniós gyártóktól származó adatokat használták fel az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok helyett. Végül a felhasznált nyereségcél szintjét azzal az értékkel szemben is megkérdőjelezte, amelyet egy másik közelmúltbeli vizsgálatban egy ehhez közeli termékcsoportra vonatkozóan használtak.
(68)
Az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségcél az uniós gazdasági ágazat által 2006-2007-ben elért átlagos nyereséget tükrözi, míg a vizsgálati időszak alatti nyereség súlyozott átlagát a mintában szereplő négy vállalat adatai alapján számították ki. Emellett az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségesség-számítás nem veszi figyelembe a rendkívüli szerkezetátalakítási költségeket, amelyekről egyes mintában szereplő gyártók beszámoltak. A két nyereségérték egybeesése tehát puszta véletlen.
(69)
Arra vonatkozóan, hogy a nyereségcél meghatározásakor mely adatokat kell felhasználni, megjegyzendő, hogy mintavétel alkalmazásakor a nyereség szintje a kárelemzés egyik mikromutatója. Következésképpen a mintára meghatározott számok reprezentatívnak minősülnek a teljes uniós gazdasági ágazat egészére nézve. Olyan vizsgálat esetén, amikor mintavétel alkalmazására kerül sor, a kárkülönbözet kiszámításakor használt nyereségcélt mindig a mintában szereplő vállalatoktól begyűjtött adatok alapján állapítják meg.
(70)
Végül a másik dömpingellenes vizsgálatban alkalmazott nyereségcélra vonatkozó utalással kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy minden egyes vizsgálat megállapításait és következtetéseit az egyes vizsgálatban együttműködő vállalatoktól gyűjtött adatok alapján fogalmazzák meg egy adott termékleírásra, illetve időszakra vonatkozóan. Ezért lehetetlen közvetlen kapcsolatot megállapítani e két külön vizsgálat megállapításai és a két különböző vizsgálati időszak között.
(71)
A kár megszüntetéséhez szükséges szint kapcsán a kárkülönbözetet felfelé igazították az egyik exportáló gyártóra vonatkozó ideiglenes kárkülönbözet kiszámításánál történt elírás kijavításának eredményeképpen. Ez azonban nem befolyásolja e vállalatra nézve a dömpingellenes vámok szintjét, mivel a vám a dömpingkülönbözeten alapul.
(72)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy mivel egy másik kínai exportáló gyártói csoport - a (32) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint - egyéni elbánásban részesül, ezért a számukra egyéni kárkülönbözetet számítottak ki.
(73)
A (71) preambulumbekezdésben említett kiigazítások következtében felül kellett vizsgálni a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók kárkülönbözetének súlyozott átlagát és az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a fennmaradó kárkülönbözetet is.
(74)
Ennek alapján a végleges kárkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Végleges kárkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
72,1 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd esetében.
87,6 %
2. Végleges intézkedések
(75)
A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ennek megfelelően a vámok mértékét a dömpingkülönbözet szintjén kell megállapítani.
(76)
A javasolt dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömping-különbözet
Dömpingellenes vám
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd and its related company Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd esetében
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - azaz konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem említett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek - által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(78)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási, illetve értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (3), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
(79)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.
(80)
A két kapcsolatban álló vállalatból álló csoport, amely egyedi vizsgálatot kért és végül egyéni elbánást kapott, kifejezte szándékát, hogy kötelezettségvállalást ajánl fel. A csoport azonban az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem küldött ajánlatot, és ezért azt nem lehetett figyelembe venni.
(81)
Az új exportőrök és a rendelet mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.
3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(82)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel az üvegszál korongokat mostanra kizárták a termékkörből (lásd a (15) preambulumbekezdést), az üvegszál korongok behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód (7019510010 és 7019590010 TARIC-kód) alá tartozó üvegszálakból készült szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, amelyek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok mértéke a következő:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
57,7
B008
Minden más vállalat
62,9
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó üvegszál korongok behozatalára a 138/2011/EU bizottsági rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket kérelemre felszabadítják.
(2) A Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára a 138/2011/EU bizottsági rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni, amennyiben az az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozik. A dömpingellenes vám végleges összegén felül biztosított összegeket el kell engedni, beleértve azokat az összegeket is, amelyeket a jelenleg az ex 7019 40 00, az ex 7019 90 91 és az ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó termékekre biztosítottak volna.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság egy új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2009. április 1-jétől2010. március 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így az 57,7 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 3-án.