NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 267/2012
ze dne 23. března 2012
o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení nařízení (EU) č. 961/2010
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/35/SZBP ze dne 23. ledna 2012, kterým se mění rozhodnutí Rady 2010/413/SZBP o omezujících opatřeních vůči Íránu (1),
s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rada dne 25. října 2010 přijala nařízení (EU) č. 961/2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení nařízení (ES) č. 423/2007 (2) s cílem provést rozhodnutí Rady 2010/413/SZBP (3).
(2)
Rada dne 23. ledna 2012 schválila rozhodnutí 2012/35/SZBP a stanovila další omezující opatření vůči Íránské islámské republice (dále jen „Írán“), jak požadovala Evropská rada dne 9. prosince 2011.
(3)
Tato omezující opatření zahrnují zejména další omezení obchodu se zbožím a technologiemi dvojího užití, jakož i klíčového zařízení a technologií, které by mohly být použity v petrochemickém průmyslu, zákaz dovozu íránské surové ropy, ropných produktů a petrochemických produktů a zákaz investic do petrochemického průmyslu. Rovněž je třeba zakázat obchod se zlatem, drahými kovy a diamanty s íránskou vládou, jakož i dodávání nově vytištěných bankovek a vyražených mincí íránské centrální bance nebo v její prospěch.
(4)
Rovněž je nutné provést určité technické změny stávajících opatření. Zejména definice „zprostředkovatelských služeb“ by měla být upřesněna. V případech, kdy může být příslušným orgánem povolen nákup, prodej, dodávání, převod nebo vývoz zboží a technologií nebo finančních a technických služeb, nebude vyžadováno samostatné povolení pro související zprostředkovatelské služby.
(5)
Definice „převodu finančních prostředků“ by měla být rozšířena na neelektronické převody s cílem čelit pokusům o obcházení omezujících opatření
(6)
Revidovaná omezující opatření, která se týkají zboží dvojího užití, by se měla vztahovat na veškeré zboží a technologie uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (4), s výjimkou některého zboží v části 2 kategorie 5 zmíněné přílohy s ohledem na jeho využití ve veřejných komunikačních službách v Íránu. Zákazy stanovené v článku 2 tohoto rozhodnutí se však nevztahují na prodej, dodávky, převod nebo vývoz zboží a technologií nově zařazených do příloh I nebo II tohoto nařízení, pro něž již příslušné orgány členských států vydaly povolení podle článku 3 nařízení (EU) č. 961/2010 před vstupem tohoto nařízení v platnost.
(7)
V zájmu zajištění účinného provádění zákazu prodeje, dodávání, předávání nebo vývozu do Íránu některého klíčového zařízení a technologií, jež by mohly být využity v klíčových průmyslových odvětvích ropy a zemního plynu a petrochemického průmyslu, by měly být k dispozici seznamy tohoto klíčového zařízení a technologií.
(8)
Ze stejného důvodu by měly být k dispozici seznamy položek, které podléhají omezení obchodu se surovou ropou a ropnými produkty, petrochemickými produkty, zlatem, drahými kovy a diamanty.
(9)
Kromě toho by se omezení investic do íránského odvětví ropy a zemního plynu, má-li být účinné, mělo vztahovat na některé klíčové činnosti, jako jsou služby spočívající v přepravě většího množství plynu za účelem tranzitu nebo dodávek do přímo propojených sítí, a z téhož důvodu by se mělo vztahovat na společné podniky, jakož i na jiné formy společností a spolupráce s Íránem v odvětví přepravy zemního plynu.
(10)
Účinná omezení íránských investic v Unii vyžadují přijetí opatření, na jejichž základě se fyzickým či právnickým osobám, subjektům a orgánům spadajícím do pravomoci členských států zakáže takovou investici umožnit nebo povolit.
(11)
Rozhodnutí 2012/35/SZBP rovněž rozšiřuje zmrazení aktiv na další osoby, subjekty nebo orgány, které poskytují íránské vládě podporu, například finanční, logistickou či materiální pomoc, nebo na osoby, subjekty nebo orgány, které jsou s nimi spojeny. Rozhodnutí rovněž rozšiřuje zmrazující opatření na další členy íránských revolučních gard.
(12)
Rozhodnutí 2012/35/SZBP rovněž stanoví zmrazení aktiv íránské centrální banky. Vzhledem k možnému zapojení íránské centrální banky do financování zahraničního obchodu se však považuje za nutné zavést výjimky, neboť toto cílené finanční opatření by nemělo bránit v pokračování obchodních operací, včetně smluv týkajících se potravin, zdravotnictví, zdravotnického vybavení či humanitárních účelu, v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Výjimky v článcích 12 a 14 tohoto nařízení týkající se smluv na dovoz, nákup nebo přepravu ropy a ropných a petrochemickcýh produktů, které byly uzavřeny před 23. lednem 2012, se rovněž vztahují na doplňkové smlouvy nezbytné pro plnění takových smluv, včetně smluv o přepravě, pojištění či inspekcích. Kromě toho mají být iránská ropa a ropné a petrochemické produkty, které jsou zákonně dováženy do členského státu na základě výjimek podle článků 12 a 14 tohoto nařízení, považovány za propuštěné do volného oběhu v Unii
(13)
V souladu s povinností zmrazit aktiva společnosti Islamic Republic of Iran Shipping Line (IRISL) a subjektů, které jsou touto společností vlastněné nebo ovládané, se v přístavech členských států zakazuje nakládat náklady na plavidla vlastněná či pronajatá společností IRISL nebo těmito subjekty a náklady z takových plavidel vykládat. Kromě toho je po zmrazení aktiv společnosti IRISL zakázán rovněž převod vlastnictví plavidel vlastněných, kontrolovaných nebo pronajatých společností IRISL na jiné subjekty. Povinnost zmrazit finanční prostředky a hospodářské zdroje společnosti IRISL a subjektů, které jsou touto společností vlastněné nebo ovládané, však nevyžaduje zabavení nebo zadržení plavidel vlastněných těmito subjekty nebo jimi přepravovaných nákladů, pokud tyto náklady patří třetím stranám, ani zadržení jimi najatých posádek.
(14)
Vzhledem k pokusům Íránu sankce obcházet by mělo být jasně stanoveno, že všechny finanční prostředky a hospodářské zdroje, které patří osobám, subjektům a orgánům uvedeným v přílohách I a II rozhodnutí 2010/413/SZBP nebo které jsou jimi vlastněny, drženy či ovládány, mají být neprodleně zmrazeny, včetně finančních prostředků a hospodářských zdrojů nástupnických subjektů vytvořených s cílem obcházet opatření stanovená v tomto nařízení.
(15)
Mělo by být také jasně řečeno, že předložení a zaslání patřičných dokumentů bance za účelem provedení konečného převodu určité osobě, subjektu nebo orgánu, který není na seznamu uveden, za účelem zahájení plateb povolených podle tohoto nařízení, není zpřístupněním finančních prostředků ve smyslu tohoto nařízení.
(16)
Mělo by být vyjasněno, že finanční prostředky nebo hospodářské zdroje by měly být v souladu s ustanoveními tohoto nařízení uvolněny pro služební účely diplomatických misí či konzulárních úřadů nebo mezinárodních organizací požívajících výsad podle mezinárodního práva.
(17)
Mělo by dále být rozvinuto uplatňování cílených finančních opatření ze strany poskytovatelů specializovaných služeb předávání údajů u finančních transakcích.
Je třeba upřesnit, že aktiva osob, subjektů nebo orgánů, které nejsou uvedeny na seznamu, uložená v úvěrových a finančních institucích, které jsou uvedeny na seznamu, by při uplatňování cílených finančních opatření neměla zůstat zmrazená a měla by být uvolněna za podmínek stanovených v tomto nařízení.
Vzhledem k pokusům Íránu využívat svého finančního systému k obcházení sankcí je nutné být v souvislosti s činnostmi íránských úvěrových a finančních institucí obezřetnější, aby se zabránilo obcházení tohoto nařízení, včetně zmrazení aktiv íránské centrální banky. Tyto požadavky na zvýšenou obezřetnost úvěrových a finančních institucí by měly doplňovat stávající povinnosti vyplývající z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (5) a z provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (6).
(18)
Některá ustanovení týkající se kontroly převodů finančních prostředků by měla být pozměněna, aby se usnadnilo jejich uplatňování příslušnými orgány a subjekty a aby se zabránilo obcházení ustanovení tohoto nařízení, včetně zmrazení aktiv íránské centrální banky.
(19)
Kromě toho by měla být upravena omezení týkající se pojištění, zejména aby bylo jasné, že pojištění diplomatických misí a konzulárních úřadů v Unii je povoleno, a aby se umožnilo poskytování pojištění odpovědnosti za škody způsobené třetím osobám a pojištění odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí.
(20)
Dále musí být aktualizován požadavek na předkládání informací před dovozem a odesláním, neboť tato povinnost se stala obecně použitelnou na veškeré zboží vstupující na celní území nebo opouštějící celní území Unie po úplném provedení celních bezpečnostních opatření od 1. ledna 2012 stanovených v příslušných ustanoveních týkajících se vstupních a výstupních souhrnných celních prohlášeních v nařízení (EHS) č. 2913/92 (7) a v nařízení (EHS) č. 2454/93 (8).
(21)
Upraveny by měly být také zásobování palivem či zásobování lodí, odpovědnost subjektů a zákaz obcházení příslušných omezujících opatření.
(22)
Mechanismus výměny informací mezi členskými státy a Komisí by měl být pozměněn tak, aby se zajistilo účinné provádění a jednotný výklad tohoto nařízení.
(23)
Vzhledem k cílům sledovaných zákazem vybavení, které by mohlo být použito k vnitřním represím, by měl být tento zákaz stanoven v nařízení (EU) č. 359/2011 o omezujících opatřeních namířených proti některým osobám, subjektům a orgánům s ohledem na situaci v Íránu (9), a nikoliv v tomto nařízení.
(24)
V zájmu přehlednosti by nařízení (EU) č. 961/2010 mělo být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením.
(25)
Omezující opatření stanovená tímto nařízením spadají do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, a proto jsou k jejich provádění nezbytné právní předpisy na úrovni Unie,zejména za účelem zajištění jejich jednotného uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech.
(26)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména v Listině základních práv Evropské unie, zejména pak právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces, právo na vlastnictví a právo na ochranu osobních údajů. Toto nařízení by mělo být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(27)
Toto nařízení rovněž ctí závazky členských států podle Charty Organizace spojených národů a právně závaznou povahu rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů.
(28)
Součástí postupu pro určení osob, na něž se vztahují opatření týkající se zmrazení aktiv podle tohoto nařízení by mělo být to, že určeným fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům budou sděleny důvody zařazení na seznam, aby měly příležitost se k těmto důvodům vyjádřit. Jsou-li předloženy připomínky nebo nové hmotné důkazy, Rada by měla s ohledem na tyto připomínky své rozhodnutí přezkoumat a příslušnou osobu, subjekt nebo orgán o této skutečnosti informovat.
(29)
Pro účely provádění tohoto nařízení a pro zajištění co největší právní jistoty v rámci Unie by měla být zveřejněna jména a další důležité údaje týkající se fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, jejichž finanční prostředky a hospodářské zdroje musí být v souladu s tímto nařízením zmrazeny. Veškeré zpracování osobních údajů fyzických osob podle tohoto nařízení by mělo být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (10) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (11).
(30)
Aby se zajistilo, že opatření stanovená v tomto nařízení jsou účinná, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
DEFINICE
Článek 1
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„pobočkou“ finanční nebo úvěrové instituce provozovna bez právní subjektivity, jež tvoří součást finanční nebo úvěrové instituce a jež přímo provádí všechny nebo některé operace tvořící podstatu činnosti finančních nebo úvěrových institucí;
b)
„zprostředkovatelskými službami“:
i)
sjednávání nebo organizování operací týkajících se nákupu, prodeje nebo dodávek zboží a technologií nebo finančních a technických služeb, mimo jiné ze třetí země do jakékoli jiné třetí země nebo
ii)
prodej nebo nákup zboží a technologií nebo finančních a technických služeb, včetně těch, které jsou umístěny ve třetích zemích, za účelem jejich převodu do jiné třetí země;
c)
„nárokem“ jakýkoli nárok, uplatňovaný právní cestou či nikoli, jenž vznikl přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost nebo po tomto dni, na základě smlouvy nebo operace nebo v souvislosti s nimi, zejména:
i)
nárok na plnění závazku vyplývajícího ze smlouvy nebo operace nebo s nimi spojeného;
ii)
nárok na prodloužení doby platnosti nebo vyplacení dluhopisů, finančních záruk nebo příslibu odškodnění v jakékoli formě;
iii)
nárok na náhradu škody související se smlouvou nebo operací;
iv)
protinárok;
v)
nárok na uznání nebo vymáhání, včetně využití postupů, jako je doložka vykonatelnosti, rozsudek či rozhodčí nález nebo jiné rovnocenné rozhodnutí bez ohledu na místo vydání.
d)
„smlouvou nebo operací“ jakákoli operace bez ohledu na její formu a právo, které se na ni vztahuje, jež zahrnuje jednu nebo více smluv nebo podobných závazků uzavřených mezi stejnými nebo různými stranami; v tomto smyslu se „smlouvou“ rozumějí dluhopisy, záruky nebo přísliby odškodnění, zejména finanční záruky nebo přísliby finančního odškodnění a úvěry, ať už jsou právně nezávislé či nikoli, a jakákoli související ujednání vyplývající z dané operace nebo s ní související;
e)
„příslušnými orgány“ příslušné orgány členských států uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze X;
f)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce, jak je definována v čl. 4 bodě 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (12), včetně jejích poboček v Unii i mimo ni;
g)
„celním územím Unie“ území, jak je definováno v článku 3 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), a v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92 (14);
h)
„hospodářskými zdroji“ aktiva všeho druhu, ať hmotná nebo nehmotná, movitá či nemovitá, která nejsou finančními prostředky, ale lze je použít k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb;
i)
„finanční institucí“:
i)
podnik jiný než úvěrová instituce, který vykonává jednu nebo více operací uvedených v bodech 2 až 12, 14 a 15 přílohy I směrnice 2006/48/ES, včetně činností směnáren;
ii)
pojišťovna řádně oprávněná v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (15), pokud vykonává činnosti, na něž se vztahuje uvedená směrnice;
iii)
investiční podnik, jak je definován v čl. 4 odst. 1 bodě 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (16);
iv)
subjekt kolektivního investování obchodující se svými podíly nebo akciemi nebo
v)
zprostředkovatel pojištění, jak je definován v čl. 2 bodě 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES ze dne 9. prosince 2002 o zprostředkování pojištění (17), s výjimkou zprostředkovatelů uvedených v čl. 2 odst. 7 uvedené směrnice, pokud zprostředkovávají životní pojištění a jiné služby vztahující se k investicím,
včetně jejich poboček v Unii nebo mimo ni;
j)
„zmrazením hospodářských zdrojů“ zabránění jejich použití k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb jakýmkoli způsobem, zejména prodejem, pronájmem nebo zastavením;
k)
„zmrazením finančních prostředků“ zabránění jakémukoli pohybu, převodu, přeměně, použití finančních prostředků, přístupu k nim nebo zacházení s nimi jakýmkoli způsobem, který by vedl k jakékoli změně jejich objemu, výše, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jiné změně, která by umožnila použití těchto prostředků, včetně správy portfolia;
l)
„finančními prostředky“ finanční aktiva a hospodářské výhody všeho druhu, mimo jiné:
i)
peníze v hotovosti, šeky, peněžní pohledávky, směnky, peněžní poukázky a jiné platební nástroje;
ii)
vklady u finančních institucí nebo jiných subjektů, zůstatky na účtech, pohledávky a závazky z pohledávek;
iii)
veřejně i soukromě obchodované cenné papíry a dluhové nástroje, včetně akcií a kapitálových podílů, certifikátů zastupujících cenné papíry, dluhopisů, směnek, opčních listů, dlužních úpisů a smluv o derivátových nástrojích;
iv)
úroky, dividendy nebo jiné výnosy či hodnoty pocházející z aktiv nebo jimi vytvářené;
v)
úvěry, práva na započtení, záruky, závazky plnění nebo jiné finanční závazky;
vi)
akreditivy, náložné listy a dodací listy a
vii)
dokumenty prokazující podíl na finančních prostředcích nebo na finančních zdrojích;
m)
„zbožím“ též věci, materiály a zařízení;
n)
„pojištěním“ příslib nebo závazek, kterým se jedna nebo více fyzických či právnických osob zavazují, že za úplatu poskytnou v případě naplnění rizika jiné osobě či dalším osobám náhradu škody nebo jiné pojistné plnění, jak je stanoveno v příslibu či závazku;
o)
„íránskou osobou, subjektem či orgánem“:
i)
íránský stát nebo jakýkoli jeho orgán veřejné moci;
ii)
fyzická osoba pobývající v Íránu či s bydlištěm v Íránu;
iii)
právnická osoba, subjekt či organizace se sídlem v Íránu;
iv)
právnická osoba, subjekt či organizace v Íránu či mimo Írán vlastněné nebo ovládané přímo nebo nepřímo jednou nebo několika výše uvedenými osobami nebo subjekty;
p)
„zajištěním“ činnost sestávající z přebírání rizik postoupených pojišťovnou nebo jinou zajišťovnou nebo v případě společenství zajistitelů známého jako Lloyd’s, činnost spočívající v převzetí rizik postoupených členem Lloyd’s, pojišťovnou nebo zajišťovnou jinou než společenstvím zajistitelů známým jako Lloyd’s;
q)
„Výborem pro sankce“ výbor Rady bezpečnosti OSN zřízený podle odstavce 18 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1737 (2006);
r)
„technickou pomocí“ jakákoli technická podpora týkající se oprav, vývoje, výroby, montáže, zkoušení, údržby nebo jiných technických služeb, která může mít například formu pokynů, poradenství, školení, předávání pracovních znalostí či dovedností nebo konzultací; technická pomoc zahrnuje též ústní formy pomoci;
s)
„územím Unie“ území členských států, na která se vztahuje Smlouva za podmínek v ní stanovených, včetně jejich vzdušného prostoru;
t)
„převodem finančních prostředků“:
i)
jakákoli operace uskutečněná jménem plátce prostřednictvím poskytovatele platebních služeb buď elektronicky nebo jinými prostředky, jako jsou hotovost, šeky nebo převodní příkazy, s cílem zpřístupnit finanční prostředky příjemci u některého poskytovatele platebních služeb bez ohledu na to, zda je plátce a příjemce jedna a tatáž osoba. Pojmy plátce, příjemce a poskytovatel platebních služeb mají stejný význam jako v nařízení (ES) č. 64/2007;
ii)
jakákoli operace uskutečněná neelektronicky, například v hotovosti, šeky nebo příkazy ke zúčtování, s cílem zpřístupnit finanční prostředky příjemci bez ohledu na to, zda je plátce a příjemce jedna a tatáž osoba.
KAPITOLA II
OMEZENÍ VÝVOZU A DOVOZU
Článek 2
1. Zakazuje se přímo či nepřímo prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet zboží a technologie uvedené v příloze I nebo II jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu bez ohledu na to, zda pocházejí z Unie či nikoli.
2. Příloha I obsahuje zboží a technologie, včetně softwaru, které jsou zbožím nebo technologiemi dvojího užití definovanými v nařízení (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, s výjimkou zboží a technologií definovaných v části A přílohy I tohoto nařízení.
3. Příloha II obsahuje jiné zboží a technologie, jež by mohly přispívat k činnostem Íránu spojeným s obohacováním, přepracováním či těžkou vodou, k vývoji nosičů jaderných zbraní nebo k provádění činností souvisejících s jinými tématy, ohledně nichž vyjádřila Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) znepokojení nebo které označila za nedořešené, včetně témat vymezených Radou bezpečnosti OSN nebo Výborem pro sankce.
4. Přílohy I, a II neobsahují zboží a technologie uvedené na Společném vojenském seznamu Evropské unie (18) (dále jen „společný vojenský seznam“).
Článek 3
1. Je nutné získat předběžné povolení přímo či nepřímo prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet zboží a technologie uvedené v příloze III bez ohledu na to, zda pocházejí z Unie či nikoli, jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu.
2. V případě všech vývozů, pro něž je podle tohoto článku vyžadováno povolení, udělí toto povolení příslušné orgány členského státu, v němž je vývozce usazen, v souladu s podrobnými pravidly stanovenými v článku 11 nařízení (ES) č. 428/2009. Povolení je platné v celé Unii.
3. Příloha III obsahuje zboží a technologie jiné než zboží a technologie obsažené v přílohách I a II, které by mohly přispívat k činnostem spojeným s obohacováním, přepracováním či těžkou vodou, k vývoji nosičů jaderných zbraní nebo k provádění činností souvisejících s jinými tématy, ohledně nichž vyjádřila MAAE znepokojení nebo které označila za nedořešené.
4. Vývozci poskytují příslušným orgánům ke svým žádostem o vývozní povolení veškeré nezbytné informace.
5. Příslušné orgány neudělí povolení k prodeji, dodávce, převodu nebo vývozu zboží nebo technologií obsažených v příloze III, pokud mají dostatečné důvody se domnívat, že daný prodej, dodávka, převod nebo vývoz zboží nebo technologií je nebo může být určen k použití v souvislosti s jednou z těchto činností:
a)
k iránské činnosti spojené s obohacováním, přepracováním či těžkou vodou;
b)
k vývoji nosičů jaderných zbraní Íránem nebo
c)
k provádění činností Íránu souvisejících s jinými tématy, ohledně nichž vyjádřila MAAE znepokojení nebo které označila za nedořešené.
6. Za podmínek uvedených v odstavci 5 mohou příslušné orgány zrušit, pozastavit, změnit nebo odvolat vývozní povolení, která udělily.
7. Jestliže příslušný orgán odmítne udělit povolení nebo zruší, pozastaví, podstatně omezí nebo odvolá povolení v souladu s odstavcem 5 nebo 6, uvědomí o tom dotčený členský stát ostatní členské státy a Komisi a poskytne jim nezbytné informace, přičemž dodrží ustanovení o důvěrnosti těchto informací podle nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (19).
8. Předtím, než členský stát udělí povolení podle odstavce 5 pro operaci, která je v podstatě totožná s operací, pro niž bylo jiným členským státem či členskými státy povolení v souladu s odstavci 6 a 7 doposud platným způsobem odepřeno, konzultuje nejdříve členský stát nebo členské státy, které povolení odepřely. Jestliže po těchto konzultacích dotčený členský stát rozhodne, že povolení udělí, uvědomí o tom ostatní členské státy a Komisi a poskytne veškeré nezbytné informace za účelem vysvětlení svého rozhodnutí.
Článek 4
Zakazuje se přímý či nepřímý nákup, dovoz nebo přeprava zboží a technologií uvedených na seznamu v příloze I nebo II z Íránu bez ohledu na to, zda dotyčná věc pochází z Íránu či nikoli.
Článek 5
1. Zakazuje se:
a)
přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc související se zbožím a technologiemi uvedenými na společném vojenském seznamu a s poskytováním, výrobou, údržbou nebo používáním zboží uvedeného na tomto seznamu jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu;
b)
přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc nebo zprostředkovatelské služby související se zbožím a technologiemi uvedenými v příloze I nebo II nebo s poskytováním, výrobou, údržbou nebo používáním zboží uvedeného v příloze I nebo II jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu a
c)
přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc v souvislosti se zbožím a technologiemi uvedenými na společném vojenském seznamu nebo v příloze I nebo II, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto věcí nebo pro poskytování související technické pomoci jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu.
2. Povolení příslušného orgánu podléhá poskytování:
a)
technické pomoci nebo zprostředkovatelských služeb souvisejících se zbožím a technologiemi uvedenými v příloze III a poskytování, výroba, údržba a používání těchto věcí přímo či nepřímo jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu;
b)
financování nebo finanční pomoci v souvislosti se zbožím a technologiemi uvedenými v příloze III, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto věcí nebo pro poskytování související technické pomoci přímo či nepřímo jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu.
3. Příslušné orgány neudělí povolení pro operace uvedené v odstavci 2, pokud mají dostatečné důvody se domnívat, že tato činnost je nebo může být určena k tomu, by přispěla k jedné z těchto činností:
a)
k iránské činnosti spojené s obohacováním, přepracováním či těžkou vodou;
b)
k vývoji nosičů jaderných zbraní Íránem nebo
c)
k provádění činností Íránu souvisejících s jinými tématy, ohledně nichž vyjádřila MAAE znepokojení nebo které označila za nedořešené.
Článek 6
Ustanovení čl. 2 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 se nepoužije pro:
a)
přímý ani nepřímý převod zboží uvedeného v části B přílohy I přes území členských států, pokud je toto zboží prodáno, dodáno, převedeno nebo vyvezeno do Íránu nebo pro použití v Íránu a určeno pro lehkovodní reaktor v Íránu, jehož výstavba byla zahájena dříve než v prosinci roku 2006;
b)
operace nařízené jako součást programu technické spolupráce v rámci MAAE nebo
c)
zboží, které je dodáno či převedeno do Íránu nebo pro použití v Íránu vzhledem k závazkům smluvních států Pařížské úmluvy o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a použití chemických zbraní a o jejich zničení ze dne 13. ledna 1993.
Článek 7
1. Aniž je dotčen čl. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 539/2011, mohou příslušné orgány za podmínek, které považují za vhodné, udělit povolení pro operaci související se zbožím a technologiemi podle čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení nebo s pomocí či zprostředkovatelskými službami podle čl. 5 odst. 1 za předpokladu, že
a)
tyto technologie a zboží, pomoc nebo zprostředkovatelské služby jsou určeny pro potravinovou pomoc, pomoc v zemědělství nebo zdravotnictví nebo jiné humanitární účely a
b)
operace se týká zboží nebo technologií uvedených na seznamech skupiny jaderných dodavatelů nebo režimu kontroly raketových technologií a Výbor pro sankce předem na základě individuálního posouzení rozhodl, že operace by zjevně nepřispěla k vývoji technologií podporujících íránské jaderné činnosti, jež by mohly ohrozit nešíření, ani k vývoji nosičů jaderných zbraní.
2. Dotčený členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi do čtyř týdnů o povoleních udělených podle tohoto článku.
Článek 8
1. Zakazuje se přímo či nepřímo prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet klíčové zařízení nebo technologie uvedené v příloze VI jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu.
2. Příloha VI obsahuje klíčové zařízení a technologie pro tyto klíčové obory íránského odvětví ropy a zemního plynu:
a)
průzkum zaměřený na surovou ropu a zemní plyn;
b)
těžba surové ropy a zemního plynu;
c)
rafinace;
d)
zkapalňování zemního plynu.
3. Příloha VI obsahuje rovněž klíčové vybavení a technologie pro petrochemický průmysl v Íránu.
4. Příloha VI nezahrnuje položky uvedené ve společném vojenském seznamu nebo v přílohách I, II nebo III.
Článek 9
Zakazuje se:
a)
přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc nebo zprostředkovatelské služby související s klíčovým zařízením a technologiemi, které jsou uvedeny v příloze VI, nebo s poskytováním, výrobou, údržbou a používáním zboží uvedeného v příloze VI jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu;
b)
přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc v souvislosti s klíčovým zařízením a technologiemi uvedenými v příloze VI jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu nebo pro použití v Íránu.
Článek 10
Ustanovení článků 8 a 9 se nevztahují na:
a)
operace vyžadované na základě obchodní smlouvy týkající se klíčového zařízení a technologií souvisejících s průzkumem zaměřeným na surovou ropu a zemní plyn, těžbou surové ropy a zemního plynu, rafinací nebo zkapalňováním zemního plynu a uzavřené před 27. říjnem 2010 nebo doplňkové smlouvy nezbytné k plnění takové smlouvy nebo na základě smlouvy či dohody uzavřené před 26. červencem 2010 a týkající se investic v Íránu uskutečněných před 26. červencem 2010 ani nebrání splnění z nich vyplývajících závazků, nebo
b)
operace vyžadované na základě obchodní smlouvy týkající se klíčového zařízení a technologií pro petrochemický průmysl uzavřené před 24. března 2012 nebo doplňkové smlouvy nezbytné k plnění takové smlouvy nebo na základě smlouvy či dohody uzavřené před 23. lednem 2010 a týkající se investic v Íránu uskutečněných před 23. lednem 2010 ani nebrání splnění z nich vyplývajících závazků,
za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, subjekt či orgán, který se hodlá zapojit do takových operací nebo při takových operacích poskytnout pomoc, oznámí danou operaci nebo pomoc příslušnému orgánu členského státu usazení alespoň 20 pracovních dnů předem.
Článek 11
1. Zakazuje se:
a)
dovážet íránskou surovou ropu nebo ropné produkty do Unie, pokud
i)
pocházejí z Íránu nebo
ii)
byly vyvezeny z Íránu;
b)
nakupovat surovou ropu nebo ropné produkty, které se nacházejí v Íránu nebo které pocházejí z Íránu;
c)
přepravovat surovou ropu nebo ropné produkty, pokud pocházejí z Íránu nebo se vyvážejí z Íránu do jiné země a
d)
přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc, včetně finančních derivátů, jakož i pojištění a zajištění, v souvislosti s dovozem, nákupem nebo přepravou surové ropy a ropných produktů íránského původu nebo dovezených z Íránu.
2. Surovou ropou a ropnými produkty se rozumí produkty uvedené v příloze IV.
Článek 12
1. Zákazy uvedené v článcích 11 se nepoužijí na:
a)
plnění obchodních smluv do 1. července 2012, uzavřených před 23. lednem 2012, nebo doplňkových smluv nezbytných pro plnění těchto smluv;
b)
plnění smluv uzavřených před 23. lednem 2012 nebo doplňkových smluv nezbytných pro plnění těchto smluv, pokud taková smlouva výslovně stanoví, že dodávka íránské surové ropy nebo ropných produktů nebo výnosy z dodávek těchto produktů jsou náhradou nezaplacených pohledávek osobám, subjektům nebo orgánům podléhajícím pravomoci členských států;
c)
dovoz, nákup a přepravu surové ropy nebo ropných produktů, které byly vyvezeny z Íránu před 23. lednem 2012, nebo pokud k vývozu došlo podle písmene a) do 1. července 2012 včetně nebo pokud k vývozu došlo podle písmene b),
za předpokladu, že osoba, subjekt či orgán, které hodlají plnit příslušnou smlouvu, oznámily danou činnost nebo operaci příslušnému orgánu členského státu usazení alespoň 20 pracovních dnů předem.
2. Zákaz stanovený v čl. 11 odst. 1 písm. d) se do 1. července 2012 nepoužije na přímé či nepřímé poskytování pojištění odpovědnosti za škody způsobené třetím osobám, pojištění odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí a zajištění.
Článek 13
1. Zakazuje se
a)
dovážet do Unie petrochemické produkty, pokud:
i)
pocházejí z Íránu; nebo
ii)
byly vyvezeny z Íránu;
b)
nakupovat petrochemické produkty, které se nacházejí v Íránu nebo z něj pocházejí;
c)
přepravovat petrochemické produkty, pokud pocházejí z Íránu nebo jsou z Íránu vyváženy do jiné třetí země; a
d)
přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc, včetně finančních derivátů, a pojištění a zajištění v souvislosti s dovozem, nákupem nebo přepravou petrochemických produktů íránského původu nebo dovezených z Íránu.
2. Petrochemickými produkty se rozumí produkty uvedené na seznamu v příloze V.
Článek 14
1. Zákazy uvedené v článcích 13 se nepoužijí na:
a)
plnění obchodních smluv do 1. května 2012, uzavřených před 23. lednem 2012, nebo doplňkových smluv nezbytných pro plnění těchto smluv;
b)
plnění smluv uzavřených před 23. lednem 2012 nebo doplňkových smluv, včetně smluv o přepravě nebo pojištění, nezbytných pro plnění těchto smluv, pokud taková smlouva výslovně stanoví, že dodávka íránských petrochemických produktů nebo výnosy z dodávek těchto produktů jsou náhradou nezaplacených pohledávek osobám, subjektům nebo orgánům podléhajícím pravomoci členských států,
c)
dovoz, nákup a přepravu petrochemických produktů, které byly vyvezeny z Íránu před 23. lednem 2012, nebo pokud k vývozu došlo podle písmene b), do 1. května 2012 včetně,
za předpokladu, že osoba, subjekt či orgán, které hodlají plnit příslušnou smlouvu, oznámily danou činnost nebo operaci příslušnému orgánu členského státu usazení alespoň 20 pracovních dnů předem.
2. Zákaz stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. d) se do 1. května 2012 nepoužije na přímé či nepřímé poskytování pojištění odpovědnosti za škody způsobené třetím osobám, pojištění odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí a zajištění.
Článek 15
1. Zakazuje se:
a)
přímo nebo nepřímo prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet zlato, drahé kovy a diamanty uvedené v příloze VII, bez ohledu na to, zda pocházejí z Unie, íránské vládě, jejím veřejným orgánům, podnikům a institucím, jakékoli osobě, subjektu nebo orgánu jednajícímu jejich jménem či na jejich příkaz, nebo jakémukoli subjektu či orgánu, který je jimi vlastněn nebo ovládán;
b)
přímo či nepřímo nakupovat, dovážet nebo převádět zlato, drahé kovy a diamanty uvedené v příloze VII, bez ohledu na to, zda pocházejí z Íránu, od íránské vlády, jejích veřejných orgánů, podniků a institucí a od jakékoli osoby, subjektu nebo orgánu jednajícího jejich jménem či na jejich příkaz, nebo od jakéhokoli subjektu či orgánu, který je jimi vlastněn nebo ovládán, a
c)
přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc nebo zprostředkovatelské služby, financování nebo finanční pomoc v souvislosti se zbožím uvedeným v písm. a) a b) íránské vládě, jejím veřejným orgánům, podnikům a institucím a jakékoli osobě, subjektu nebo orgánu jednajícímu jejich jménem či na jejich příkaz, nebo jakémukoli subjektu či orgánu, který je jimi vlastněn nebo ovládán.
2. Příloha VII obsahuje zlato, drahé kovy a diamanty, na které se vztahují zákazy uvedené v odstavci 1.
Článek 16
Zakazuje se přímo či nepřímo prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet nově vytištěné nebo nevydané íránské bankovky a nově vyražené nebo nevydané íránské mince íránské centrální bance či v její prospěch.
KAPITOLA III
OMEZENÍ FINANCOVÁNÍ NĚKTERÝCH PODNIKŮ
Článek 17
1. Zakazuje se:
a)
poskytovat jakékoli finanční půjčky nebo úvěry jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu podle odstavce 2;
b)
nabývat nebo zvyšovat účast v jakékoli íránské osobě, subjektu či orgánu podle odstavce 2;
c)
zřizovat jakékoli společné podniky s jakoukoli íránskou osobou, subjektem či orgánem podle odstavce 2.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se vztahuje na jakoukoli íránskou osobu, subjekt či orgán zapojený:
a)
do výroby zboží nebo technologií uvedených na společném vojenském seznamu nebo v přílohách I nebo II;
b)
do průzkumu zaměřeného na surovou ropu a zemní plyn nebo do těžby surové ropy a zemního plynu, rafinace pohonných hmot nebo zkapalňování zemního plynu nebo
c)
do petrochemického průmyslu.
3. Pouze pro účely odst. 2 písm. b) a c) se rozumí:
a)
„průzkumem zaměřeným na surovou ropu a zemní plyn“ též průzkum, vyhledávání a správa ložisek surové ropy a zemního plynu a poskytování geologických služeb v souvislosti s těmito ložisky;
b)
„produkcí surové ropy a zemního plynu“ též služby související s přepravou většího množství zemního plynu za účelem tranzitu nebo doručení do přímo propojených sítí;
c)
„rafinací“ zpracování, úprava nebo příprava pro účely konečného prodeje pohonných hmot spotřebitelům.
d)
„petrochemickým průmyslem“ výrobní závody pro produkci produktů uvedených v příloze V.
4. Zakazuje se navazovat spolupráci s íránskou osobou, subjektem nebo orgánem zabývajícím se přepravou zemního plynu podle odst. 3 písm. b).
5. Pro účely odstavce 4 se spoluprací rozumí:
a)
podíl na investičních nákladech do integrovaného nebo řízeného dodavatelského řetězce pro příjem nebo doručení zemního plynu přímo z území Íránu nebo na území Íránu a
b)
přímá spolupráce za účelem investování do zařízení na zkapalněný zemní plyn na území Íránu nebo do zařízení na zkapalněný zemní plyn přímo na ně napojená.
Článek 18
1. Investice prostřednictvím operací uvedených v čl. 17 odst. 1 v jakékoli íránské právnické osobě, subjektu či orgánu zapojeném do výroby zboží nebo technologií uvedených v příloze III podléhají povolení příslušného orgánu.
2. Příslušné orgány neudělí povolení pro operace uvedené v odstavci 1, pokud mají dostatečné důvody se domnívat, že tato činnost by přispěla k jedné z těchto činností:
a)
k iránské činnosti spojené s obohacováním, přepracováním či těžkou vodou;
b)
k vývoji nosičů jaderných zbraní Íránem nebo
c)
k provádění činností Íránu souvisejících s jinými tématy, ohledně nichž vyjádřila MAAE znepokojení nebo které označila za nedořešené.
Článek 19
1. Odchylně od čl. 17 odst. 2 písm. a) mohou příslušné orgány za podmínek, které považují za vhodné, udělit povolení pro investice prostřednictvím operací uvedených v čl. 17 odst. 1, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
jedná se o investici za potravinovým, zemědělským, zdravotnickým či jiným humanitárním účelem; a
b)
investice se týká íránské osoby, subjektu či orgánu zapojeného do výroby zboží nebo technologií uvedených na seznamech skupiny jaderných dodavatelů a režimu kontroly raketových technologií a Výbor pro sankce předem na základě individuálního posouzení rozhodl, že operace by zjevně nepřispěla k vývoji technologií podporujících íránské jaderné činnosti, jež by mohly ohrozit nešíření, ani k vývoji nosičů jaderných zbraní.
2. Dotčený členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi do čtyř týdnů o povoleních udělených podle tohoto článku.
Článek 20
Ustanovení čl. 17 odst. 2 písm. b) se nepoužije pro poskytnutí finanční půjčky nebo úvěru nebo pro nabytí či zvýšení účasti, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
operace je vyžadována na základě dohody nebo smlouvy uzavřené před 26. červencem 2010 a
b)
příslušný orgán byl o této dohodě nebo smlouvě informován alespoň 20 pracovních dnů předem.
Článek 21
Ustanovení čl. 17 odst. 2 písm. c) se nepoužije pro poskytnutí finanční půjčky nebo úvěru nebo pro nabytí či zvýšení účasti, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
operace je vyžadována na základě dohody nebo smlouvy uzavřené před 23. lednem 2012 a
b)
příslušný orgán byl o této dohodě nebo smlouvě informován alespoň 20 pracovních dnů předem.
Článek 22
Zakazuje se přijmout nebo schválit, prostřednictvím uzavření dohody nebo jiným způsobem, poskytnutí jakékoli finanční půjčky nebo úvěru nebo nabytí či zvýšení účasti nebo vytvoření společného podniku jedním nebo více íránskými osobami, subjekty či orgány v podniku zapojeném do některé z těchto činností:
a)
těžba uranu;
b)
obohacování uranu a přepracování uranu;
c)
výroba zboží nebo technologií uvedených na seznamech skupiny jaderných dodavatelů nebo režimu kontroly raketových technologií.
KAPITOLA IV
ZMRAZENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ A HOSPODÁŘSKÝCH ZDROJŮ
Článek 23
1. Zmrazují se veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které patří osobám, subjektům a orgánům uvedeným v příloze VIII nebo které jsou jimi vlastněny, drženy či ovládány. Příloha VIII obsahuje seznam osob, subjektů a orgánů určených Radou bezpečnosti OSN nebo Výborem pro sankce v souladu s odstavcem 12 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1737 (2006), s odstavcem 7 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1803 (2008) nebo s odstavci 11, 12 nebo 19 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1929 (2010).
2. Zmrazují se veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které patří osobám, subjektům a orgánům uvedeným v příloze IX nebo které jsou jimi vlastněny, drženy či ovládány. Příloha IX obsahuje seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, které byly v souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) a c) rozhodnutí Rady 2010/413/SZBP označeny jako:
a)
osoby, subjekty či orgány spojené s íránskými jadernými činnostmi, jež by mohly ohrozit nešíření, nebo s vývojem nosičů jaderných zbraní Íránem nebo tyto činnosti podporující, a to i prostřednictvím pořizování zakázaného zboží a technologií, nebo jako osoby, subjekty či orgány, které jsou vlastněny nebo ovládány uvedenými osobami, subjekty či orgány, a to i nedovolenými prostředky, nebo které jednají jejich jménem nebo na jejich příkaz;
b)
fyzické nebo právnické osoby, subjekty či orgány, které napomáhaly osobám, subjektům či orgánům uvedeným na seznamu obcházet nebo porušovat ustanovení tohoto nařízení, rozhodnutí Rady 2010/413/SZBP nebo rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1737 (2006), č. 1747 (2007), č. 1803 (2008) a č. 1929 (2010);
c)
osoby, které jsou příslušníky íránských revolučních gard, nebo právnické osoby, subjekty či orgány, které jsou vlastněny nebo ovládány íránskými revolučními gardami nebo jedním či více z jejich příslušníků, nebo fyzické či právnické osoby jednající jejich jménem;
d)
další osoby, subjekty nebo orgány, které poskytují íránské vládě podporu, například finanční, logistickou či materiální pomoc, nebo osoby a subjekty, které jsou s nimi spojeny;
e)
právnické osoby, subjekty či orgány, které jsou vlastněny nebo ovládány společností Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) nebo jednají jejím jménem.
V souladu s povinností zmrazit finanční prostředky a hospodářské zdroje společnosti IRISL a určených subjektů, které jsou touto společností vlastněny nebo ovládány, se v přístavech členských států zakazuje nakládat náklady na plavidla vlastněná či pronajatá společností IRISL nebo těmito subjekty a náklady z takových plavidel vykládat.
Povinnost zmrazit finanční prostředky a hospodářské zdroje společnosti IRISL a určených subjektů, které jsou touto společností vlastněny nebo ovládány, nevyžaduje zabavení nebo zadržení plavidel vlastněných těmito subjekty nebo jimi přepravovaných nákladů, pokud tyto náklady patří třetím stranám, ani zadržení jimi najatých posádek.
3. Fyzickým či právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v přílohách VIII nebo IX nebo v jejich prospěch nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje.
4. Aniž jsou dotčeny odchylky stanovené v článcích 24, 25, 26, 27, 28, 29 nebo 30, zakazuje se poskytovat specializované služby předávání údajů o finančních transakcích, které jsou využívány k výměně finančních údajů, fyzickým či právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným na seznamech v přílohách VIII a IX.
5. V přílohách VIII a IX jsou uvedeny důvody pro zařazení daných osob, subjektů a orgánů na seznam, jak je stanovila Rada bezpečnosti OSN nebo Výbor pro sankce.
6. V přílohách VIII a IX jsou rovněž uvedeny případné dostupné informace nezbytné k identifikaci dotyčných fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů, poskytnuté Radou bezpečnosti OSN nebo Výborem pro sankce pro přílohu I. Pokud jde o fyzické osoby, tyto informace mohou zahrnovat jména, včetně přezdívek, datum a místo narození, státní příslušnost, číslo pasu a průkazu totožnosti, pohlaví, adresu, je-li známa, a funkci či povolání. Pokud jde o právnické osoby, subjekty a orgány, tyto informace mohou zahrnovat název, místo a datum registrace, registrační číslo a místo podnikání. Pokud jde o letecké společnosti a společnosti provozující lodní dopravu, obsahují přílohy VIII a IX případně také informace nezbytné k identifikaci každého plavidla či letadla patřících společnostem uvedeným na seznamu, například původní registrační číslo nebo název. V přílohách VIII a IX se uvádí i datum zařazení do seznamu.
Článek 24
Odchylně od článku 23 mohou příslušné orgány povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem soudcovského, správního nebo rozhodčího zástavního práva, které vzniklo přede dnem, kdy byly osoby, subjekty či orgány uvedené v článku 23 určeny Výborem pro sankce, Radou bezpečnosti OSN či Radou, nebo se na ně vztahuje před tímto dnem vynesené soudní, správní nebo arbitrážní rozhodnutí;
b)
finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení nároků zajištěných takovým zástavním právem nebo uznaných jako platné takovým rozhodnutím, a to v mezích stanovených platnými právními předpisy, jež upravují práva osob majících takové nároky;
c)
zástavní právo nebo rozhodnutí není ve prospěch osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze VIII nebo IX;
d)
uznání zástavního práva nebo rozhodnutí není v rozporu s veřejným pořádkem v dotčeném členském státě§ a
e)
v případě použití čl. 23 odst. 1 členský stát oznámil uvedené zástavní právo nebo rozhodnutí Výboru pro sankce.
Článek 25
Odchylně od článku 23 a v případě, kdy je splatná platba osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze VIII nebo IX na základě smlouvy nebo dohody, které dotčená osoba nebo dotčený subjekt či orgán uzavřely, nebo závazku, který této osobě, subjektu nebo orgánu vznikl, přede dnem, kdy byly určeny Výborem pro sankce, Radou bezpečnosti OSN či Radou, mohou příslušné orgány za podmínek, které považují za vhodné, povolit uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
dotčený příslušný orgán shledá, že
i)
finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity na platbu provedenou osobou, subjektem či orgánem uvedeným v příloze VIII nebo IX,
ii)
platba nepřispěje k činnosti, kterou zakazuje toto nařízení a
iii)
platba není v rozporu s čl. 23 odst. 3; a
b)
v případě použití čl. 23 odst. 1 dotyčný členský stát oznámil Výboru pro sankce dané rozhodnutí a svůj úmysl udělit povolení a Výbor pro sankce proti takovému postupu nevznesl námitky do deseti pracovních dnů po tomto oznámení.
Článek 26
1. Odchylně od článku 23 mohou příslušné orgány za podmínek, které považují za vhodné, povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění určitých finančních prostředků či hospodářských zdrojů, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
dotčený příslušný orgán shledá, že tyto finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:
i)
nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v příloze VIII nebo IX a na nich závislých rodinných příslušníků, včetně úhrad za potraviny, nájemného nebo hypotéky, plateb za léky a lékařské ošetření, daní, pojistného a poplatků za veřejné služby,
ii)
určeny výlučně k úhradě přiměřených poplatků za odborné výkony a náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb nebo
iii)
určeny výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů a
b)
pokud se povolení týká osoby, subjektu či orgánu uvedeného v příloze VIII, dotčený členský stát oznámil Výboru pro sankce své rozhodnutí uvedené v písmeni a) a úmysl udělit povolení a Výbor pro sankce proti takovému postupu nevznesl námitky do pěti pracovních dnů po tomto oznámení.
2. Odchylně od článku 23 mohou příslušné orgány povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, jestliže shledají, že dotyčné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou nutné na mimořádné výdaje nebo na platby za zboží nebo za jeho převod, které bylo zakoupeno pro účely lehkovodního reaktoru v Íránu, jehož výstavba byla zahájena dříve než v prosinci roku 2006, nebo za zboží pro účely uvedené v čl. 6 písm. b) a c), pokud v případě, že se povolení týká osoby, subjektu či orgánu uvedeného v příloze VIII, oznámil dotyčný členský stát dané rozhodnutí Výboru pro sankce a tento výbor je schválil.
Článek 27
Odchylně od čl. 23 odst. 2 a 3 mohou příslušné orgány za podmínek, které považují za vhodné, povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění určitých finančních prostředků či hospodářských zdrojů, jestliže rozhodnou, že dotyčné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou nutné pro služební účely diplomatických misí či konzulárních úřadů nebo mezinárodních organizací požívajících výsad podle mezinárodního práva.
Článek 28
Odchylně od čl. 23 odst. 2 a 3 mohou příslušné orgány za podmínek, které považují za vhodné, také povolit:
a)
zpřístupnění určitých finančních prostředků íránské centrální bance, jestliže rozhodnou, že finanční prostředky jsou nutné pro plnění smlouvy do 1. července 2012 uvedené v článku 12; nebo
b)
uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků či hospodářských zdrojů íránské centrální banky nebo zpřístupnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů íránské centrální bance, jestliže rozhodnou, že finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou nutné pro účely poskytnutí likvidity úvěrovým nebo finančním institucím na financování obchodu nebo pro správu obchodních úvěrů; nebo
c)
uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků či hospodářských zdrojů držených íránskou centrální bankou nebo zpřístupnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů íránské centrální bance, jestliže po individuálním posouzení rozhodnou, že finanční prostředky jsou nutné v souvislosti s konkrétní obchodní smlouvou, jinou než smlouvou uvedenou v písmenu a), jejíž plnění může zahrnovat íránskou centrální banku, pokud platba nepřispěje k činnosti zakázané tímto nařízením,
za předpokladu, že dotčený členský stát oznámil ostatním členským státům a Komisi alespoň deset pracovních dnů před udělením povolení svůj úmysl toto povolení udělit.
Článek 29
1. Ustanovení čl. 23 odst. 3 nebrání finančním ani úvěrovým institucím v připisování finančních prostředků na zmrazené účty v případech, kdy přijímají finanční prostředky převáděné na účet fyzické nebo právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených na seznamu, za předpokladu, že tyto přírůstky na účtech budou rovněž zmrazeny. Dotčená finanční nebo úvěrová instituce o takových operacích neprodleně uvědomí příslušné orgány.
2. Ustanovení čl. 23 odst. 3 se nevztahuje na připisování na zmrazené účty:
a)
úroků nebo jiných výnosů z těchto účtů nebo
b)
plateb splatných podle smluv, dohod nebo závazků, které byly uzavřeny nebo vznikly přede dnem, kdy byly osoby, subjekty či orgány uvedené v článku 23 určeny Výborem pro Sankce, Radou bezpečnosti OSN nebo Radou,
pokud jsou všechny tyto úroky, jiné výnosy a platby zmrazeny podle čl. 23 odst. 1 nebo 2.
3. Tento článek se nepovažuje za povolení převodů finančních prostředků uvedených v článku 30.
KAPITOLA V
OMEZENÍ PŘEVODŮ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ A OMEZENÍ FINANČNÍCH SLUŽEB
Článek 30
1. Převody finančních prostředků íránské osobě, subjektu či orgánu a převody finančních prostředků od íránské osoby, subjektu či orgánu se provádějí takto:
a)
převody související s operacemi, jež se týkají potravin, zdravotní péče, zdravotnického vybavení nebo jsou určeny pro humanitárních účely, se provádějí bez předchozího povolení. Jestliže se převod týká částky vyšší než 10 000 EUR nebo ekvivalentu, písemně se předem oznámí příslušným orgánům;
b)
veškeré jiné převody částek nižších než 40 000 EUR se provádějí bez předchozího povolení. Jestliže se převod týká částky vyšší než 10 000 EUR nebo ekvivalentu, písemně se předem oznámí příslušným orgánům;
c)
převody týkající se částky 40 000 EUR nebo více nebo ekvivalentu musí být předem schváleny příslušnými orgány.
2. Odstavec 1 se použije bez ohledu na to, zda je převod finančních prostředků prováděn jako jediná operace nebo v rámci několika zjevně spolu souvisejících operací. Pro účely tohoto článku výraz „zjevně spolu související operace“ zahrnuje:
i)
řada následných převodů od téže íránské osoby, subjektu či organizace nebo téže íránské osobě, subjektu či organizaci, které se uskutečňují v souvislosti s jedinou povinností převést finanční prostředky, přičemž každý jednotlivý převod spadá pod limit stanovený v odstavci 1, ale souhrn převodů splňuje kritéria pro oznámení nebo povolení; nebo
ii)
řetězec převodů zahrnující různé poskytovatele platebních služeb nebo fyzické či právnické osoby, který souvisí s jedinou povinností provést převod finančních prostředků.
3. Oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků se zpracovávají takto:
a)
v případě elektronických převodů finančních prostředků zpracovávaných úvěrovými nebo finančními institucemi se oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků zpracovávají takto:
i)
oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků íránské osobě, subjektu či orgánu, jež se nachází mimo Unii, podává poskytovatel platebních služeb plátce nebo jeho zástupce příslušným orgánům členského státu, v němž byl podán původní převodní příkaz;
ii)
oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků od íránské osoby, subjektu či orgánu, jež se nachází mimo Unii, podává poskytovatel platebních služeb příjemce nebo jeho zástupce příslušným orgánům členského státu, v němž má příjemce sídlo nebo v němž je usazen poskytovatel platebních služeb;
iii)
jestliže se na poskytovatele platebních služeb plátce nebo příjemce nevztahuje článek 49, zasílá oznámení a žádosti o povolení v případě převodu íránské osobě, subjektu či orgánu plátce a v případě převodu od íránské osoby, subjektu či orgánu příjemce, a to příslušným orgánům členského státu, v němž má daný plátce nebo příjemce sídlo;
iv)
oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků íránské osobě, subjektu či orgánu, jež se nachází uvnitř Unie, podává poskytovatel platebních služeb příjemce nebo jeho zástupce příslušným orgánům členského státu, v němž má příjemce sídlo nebo v němž je usazen poskytovatel platebních služeb;
v)
oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků od íránské osoby, subjektu či orgánu, jež se nachází uvnitř Unie, podává poskytovatel platebních služeb plátce nebo jeho zástupce příslušným orgánům členského státu, v němž byl podán původní převodní příkaz;
vi)
při převodu finančních prostředků íránské osobě, subjektu či orgánu nebo od íránské osoby, subjektu či orgánu, při němž plátce, příjemce i jejich poskytovatelé platebních služeb spadají mimo oblast působnosti článku 49, ale při němž jako zprostředkovatel vystupuje poskytovatel platebních služeb, na něhož se uvedený článek vztahuje, musí takový poskytovatel platebních služeb splnit povinnost převod oznámit nebo případně požádat o jeho povolení, pokud ví nebo má dostatečné důvody se domnívat, že se jedná o převod íránské osobě, subjektu či orgánu nebo od íránské osoby, subjektu či orgánu. Jestliže je převod zprostředkován více než jedním poskytovatelem finančních služeb, musí povinnost převod oznámit nebo případně požádat o jeho povolení splnit pouze první poskytovatel platebních služeb, který převod zpracovává. Oznámení nebo žádost o povolení musí být zasláno příslušným orgánům členského státu, v němž je poskytovatel platebních služeb usazen;
vii)
jestliže je do řady souvisejících převodů finančních prostředků zapojen více než jeden poskytovatel platebních služeb, uvede se u převodů finančních prostředků uvnitř Unie odkaz na povolení udělené podle tohoto článku.
b)
v případě neelektronických převodů finančních prostředků se oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků zpracovávají takto:
i)
oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků íránské osobě, subjektu či orgánu podává plátce příslušným orgánům členského státu, v němž má plátce sídlo;
ii)
oznámení a žádosti o povolení týkající se převodu finančních prostředků od íránské osoby, subjektu či orgánu podává příjemce příslušným orgánům členského státu, v němž má příjemce sídlo.
4. Pro účely odst. 1 písm. c) udělí příslušné orgány za podmínek, které považují za vhodné, povolení pro převod finančních prostředků v hodnotě 40 000 EUR nebo více, pokud nemají dostatečné důvody se domnívat, že převod finančních prostředků, o jehož povolení se žádá, by mohl porušit některý ze zákazů nebo povinností uvedených v tomto nařízení.
Příslušný orgán může posouzení žádostí o povolení zpoplatnit.
Povolení se považuje za udělené, pokud příslušný orgán obdrží písemnou žádost o toto povolení a do čtyř týdnů nevznese k převodu finančních prostředků písemnou námitku. Pokud je námitka vznesena v souvislosti s probíhajícím šetřením, příslušný orgán tuto skutečnost uvede ve svém rozhodnutí a neprodleně jej oznámí žadateli. Příslušné orgány mají přímý či nepřímý přístup k aktuálním informacím z finanční a správní oblasti a z oblasti vymáhání práva, které potřebují pro účely šetření.
Dotyčný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi, pokud žádost o povolení zamítne.
5. Tento článek se nepoužije, pokud bylo povolení uděleno podle článku 24, 25, 26, 27 nebo 28.
6. Osoby, subjekty nebo orgány, které pouze přeměňují dokumenty v listinné podobě na elektronická data a jednají na základě smlouvy s úvěrovou nebo finanční institucí, nespadají do oblasti působnosti tohoto článku, podobně jako každá fyzická nebo právnická osoba, která pouze poskytuje úvěrovým nebo finančním institucím informační nebo jiný podpůrný systém pro převody finančních prostředků nebo systémy pro zúčtování a vypořádání.
Článek 31
1. Pobočky a dceřiné společnosti úvěrových a finančních institucí se sídlem v Íránu, na něž se vztahuje článek 49, oznámí příslušnému orgánu členského státu, v němž jsou usazeny, všechny převody finančních prostředků, které provedly nebo obdržely, jména účastníků operace, částku a datum operace, a to do pěti pracovních dnů od provedení nebo obdržení dotyčného převodu finančních prostředků. Pokud jsou příslušné informace k dispozici, musí být v prohlášení upřesněna povaha operace a případně i povaha zboží, jehož se operace týká, a musí v něm být zejména uvedeno, zda se na dotyčné zboží vztahují přílohy I, II, III, IV, V, VI nebo VII tohoto nařízení, a pokud je vývoz tohoto zboží podmíněn povolením, musí být uvedeno číslo udělené licence.
2. V závislosti na ujednáních o sdílení informací a v souladu s těmito ujednáními příslušné orgány tyto údaje po jejich oznámení neprodleně předají dle potřeby příslušným orgánům jiných členských států, v nichž jsou usazeny strany účastnící se těchto operací, s cílem zamezit jakékoli operaci, která by mohla přispět k jaderným činnostem, jež by mohly ohrozit nešíření, nebo k vývoji nosičů jaderných zbraní.
Článek 32
1. Úvěrové a finanční instituce při výkonu svých činností se subjekty uvedenými v odstavci 2 a s cílem zabránit porušování ustanovení tohoto nařízení jednají se zvýšenou obezřetností následujícím způsobem:
a)
zachovávají neustálou obezřetnost vůči operacím na účtech, mimo jiné prostřednictvím svých programů hloubkové kontroly klienta;
b)
vyžadují, aby byly vyplněny všechny informační kolonky platebních příkazů, které se týkají příkazce a příjemce příslušné operace, a v případě neposkytnutí informací operaci odmítnou;
c)
po dobu pěti let uchovávají veškeré záznamy o operacích a na požádání je zpřístupní vnitrostátním orgánům;
d)
pokud mají dostatečné důvody k podezření, že činnosti s úvěrovými a finančními institucemi mohou porušovat ustanovení tohoto nařízení, své podezření neprodleně oznámí útvaru finančního zpravodajství nebo jinému příslušnému orgánu určenému daným členským státem, aniž jsou dotčeny články 5 a 23. Útvar finančního zpravodajství nebo jiný příslušný orgán slouží jako národní centrum pro oznamování a analýzu podezřelých operací v souvislosti s možným porušováním tohoto nařízení. Útvar finančního zpravodajství nebo jiný příslušný orgán má přímý či nepřímý přístup k aktuálním informacím z finanční a správní oblasti a z oblasti vymáhání práva, které potřebuje pro řádné plnění svých úkolů, včetně analýz zpráv o podezřelých operacích.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 se vztahují na úvěrové a finanční instituce při jejich činnostech spojených:
a)
se směnárnami a úvěrovými a finančními institucemi se sídlem v Íránu;
b)
s pobočkami a dceřinými společnostmi, na které se vztahuje článek 49, úvěrových a finančních institucí a směnáren se sídlem v Íránu;
c)
s pobočkami a dceřinými společnostmi, na které se nevztahuje článek 49, úvěrových a finančních institucí a směnáren se sídlem v Íránu;
d)
se směnárnami a úvěrovými a finančními institucemi, které nemají sídlo v Íránu, ale jsou ovládány osobami a subjekty se sídlem v Íránu.
Článek 33
1. Úvěrovým a finančním institucím, na něž se vztahuje článek 49, se zakazuje:
a)
zřizovat nové bankovní účty u úvěrových nebo finančních institucí se sídlem v Íránu nebo u jakýchkoli úvěrových nebo finančních institucí uvedených v čl. 32 odst. 2;
b)
navazovat nové korespondenční bankovní vztahy s úvěrovými nebo finančními institucemi se sídlem v Íránu či s úvěrovými nebo finančními institucemi uvedenými v čl. 32 odst. 2;
c)
otevírat nová zastoupení v Íránu nebo zřizovat nové pobočky nebo dceřiné společnosti v Íránu;
d)
zřizovat nové společné podniky s úvěrovými nebo finančními institucemi se sídlem v Íránu nebo s jakýmikoli úvěrovými nebo finančními institucemi uvedenými v čl. 32 odst. 2.
2. Zakazuje se:
a)
povolovat, aby bylo v Unii zřízeno zastoupení, pobočka nebo dceřiná společnost úvěrové nebo finanční instituce se sídlem v Íránu nebo jakékoli úvěrové nebo finanční instituce uvedené v čl. 32 odst. 2;
b)
uzavírat dohody pro úvěrovou nebo finanční instituci se sídlem v Íránu nebo jejím jménem nebo pro jakoukoli úvěrovou nebo finanční instituci uvedenou v čl. 32 odst. 2 nebo jejím jménem, jejichž cílem je zřízení zastoupení, pobočky nebo dceřiné společnosti v Unii;
c)
udělovat povolení k zahájení a výkonu činnosti úvěrové instituce nebo k jakékoli jiné podnikatelské činnosti podléhající předchozímu povolení prováděné zastoupením, pobočkou nebo dceřinou společností úvěrové nebo finanční instituce se sídlem v Íránu nebo jakékoli úvěrové nebo finanční instituce uvedené v čl. 32 odst. 2 za předpokladu, že činnost zastoupení, pobočky nebo dceřiné společnosti nebyla zahájena před 26. červencem 2010;
d)
nabývat nebo zvyšovat účast nebo nabývat jakýkoli jiný vlastnický podíl v úvěrové nebo finanční instituci, na kterou se vztahuje článek 49, ze strany jakékoli úvěrové nebo finanční instituce uvedené v čl. 32 odst. 2.
Článek 34
Zakazuje se:
a)
přímý či nepřímý prodej nebo nákup státních nebo příslušnými veřejnými orgány zaručených dluhopisů emitovaných po dni 26. července 2010 ve vztahu k některému z těchto subjektů:
i)
Íránu nebo jeho vládě a jeho veřejným orgánům, podnikům a institucím;
ii)
úvěrové či finanční instituci se sídlem v Íránu nebo úvěrové či finanční instituci uvedené v čl. 32 odst. 2;
iii)
fyzické či právnické osobě, subjektu či orgánu jednajícím jménem nebo podle pokynů právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených v bodech i) nebo ii),
iv)
právnické osobě, subjektu či orgánu, které vlastní nebo ovládá osoba, subjekt či orgán uvedené v bodech i), ii) nebo iii);
b)
poskytovat osobě, subjektu či orgánu uvedeným v písmeni a) zprostředkovatelské služby týkající se státních nebo veřejnými orgány zaručených dluhopisů emitovaných po dni 26. července 2010;
c)
napomáhat osobě, subjektu či orgánu uvedeným v písmeni a) při emisi státních nebo příslušnými veřejnými orgány zaručených dluhopisů, a to poskytováním zprostředkovatelských služeb, reklamy nebo jiných služeb týkajících se těchto dluhopisů.
Článek 35
1. Zakazuje se poskytovat pojištění nebo zajištění nebo zprostředkovávat pojištění nebo zajištění:
a)
Íránu nebo jeho vládě a jeho veřejným orgánům, podnikům a institucím;
b)
íránské osobě, subjektu nebo orgánu s výjimkou fyzických osob; nebo
c)
fyzické nebo právnické osobě, subjektu či orgánu jednajícím jménem nebo podle pokynů právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených v písmeni a) nebo b).
2. Ustanovení odst. 1 písm. a) a b) se nepoužijí pro poskytování nebo zprostředkování povinného pojištění nebo pojištění odpovědnosti za škody způsobené třetím osobám nebo zajištění íránským osobám, subjektům a orgánům nacházejícím se v Unii ani pro poskytování pojištění íránským diplomatickým nebo konzulárním zastoupením v Unii.
3. Ustanovení odst. 1 písm. c) se nepoužije pro poskytování nebo zprostředkování pojištění, včetně zdravotního a cestovního pojištění a zajištění, fyzickým osobám jednajícím jako soukromé osoby, kromě osob uvedených v přílohách VIII a IX.
Ustanovení odst. 1 písm. c) nebrání poskytování pojištění nebo zajištění nebo zprostředkování pojištění majitelům plavidel, letadel nebo vozidel pronajatých osobami, subjekty či orgány podle odst. 1 písm. a) a b).
Pro účely odst. 1 písm. c) se má za to, že osoby, subjekty či orgány nejednají podle pokynů osob, subjektů či orgánů uvedených v odst. 1 písm. a) a b), pokud jsou tyto pokyny vydávány pro účely dokování, nakládky, vykládky nebo bezpečného tranzitu plavidel nebo parkování, nakládky, vykládky nebo bezpečného tranzitu letadel, která se dočasně nacházejí v íránských vodách nebo vzdušném prostoru.
4. Tento článek zakazuje rozšiřování nebo obnovování dohod o pojištění a zajištění uzavřených před 27. říjnem 2010, ale nezakazuje plnění dohod uzavřených před tímto datem, aniž je dotčen čl. 23 odst. 3.
KAPITOLA VI
OMEZENÍ DOPRAVY
Článek 36
1. Aby se zabránilo převodu zboží a technologií, na něž se vztahuje společný vojenský seznam nebo jejichž dodávky, prodej, převod, vývoz nebo dovoz jsou tímto nařízením zakázány, a jako doplnění povinnosti poskytnout příslušným celním orgánům dotčených před dovozem nebo odesláním tohoto zboží informace, které jsou stanoveny v příslušných ustanoveních o vstupních a výstupních souhrnných celních prohlášeních a o celních prohlášeních v nařízeních (EHS) č. 2913/92 (20) a (EHS) č. 2454/93 (21), osoba poskytující informace podle odstavce 2 tohoto článku předloží prohlášení o tom, zda se na zboží vztahuje společný vojenský seznam nebo toto nařízení, a pokud vývoz daného zboží podléhá povolení, uvede podrobné údaje týkající se udělené vývozní licence.
2. Dodatečně požadované dokumenty uvedené v tomto článku se předkládají buď v písemné formě, nebo případně za použití celního prohlášení.
Článek 37
1. Je zakázáno poskytovat služby spojené se zásobováním palivem či zásobováním lodí nebo jakékoli jiné služby plavidlům, jež přímo či nepřímo vlastní nebo ovládají íránské osoby, subjekty či orgány, mají-li poskytovatelé těchto služeb k dispozici informace, včetně těch, které poskytují příslušné celní orgány na základě informací před dovozem a odesláním podle článku 36, na jejichž základě lze důvodně stanovit, že tato plavidla přepravují zboží uvedené na společném vojenském seznamu nebo zboží, jehož dodávka, prodej, převod nebo vývoz je zakázán podle tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy jsou tyto služby poskytovány pro humanitární nebo bezpečnostní účely.
2. Je zakázáno poskytovat služby spojené s opravami a údržbou nákladních letadel, jež přímo či nepřímo vlastní nebo ovládají íránské osoby, subjekty či orgány, mají-li poskytovatelé těchto služeb k dispozici informace, včetně těch, které poskytují příslušné celní orgány na základě informací před dovozem a odesláním podle článku 36, na jejichž základě lze důvodně stanovit, že tato nákladní letadla přepravují zboží uvedené na společném vojenském seznamu nebo zboží, jehož dodávka, prodej, převod nebo vývoz je zakázán podle tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy jsou tyto služby poskytovány pro humanitární účely nebo z bezpečnostních důvodů.
3. Zákazy uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se použijí, dokud náklad není zkontrolován a v případě potřeby zajištěn nebo odstraněn.
Případné zajištění a odstranění může být v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo na základě rozhodnutí příslušného orgánu provedeno na náklady dovozce nebo může být úhrada těchto výdajů získána od jakékoli jiné osoby nebo subjektu, které jsou odpovědné za pokus o nezákonnou dodávku, prodej, převod či vývoz.
KAPITOLA VII
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
1. Nebude uspokojen žádný nárok vyplývající ze smlouvy nebo operace, jejichž plnění nebo uskutečnění bylo přímo nebo nepřímo, zcela nebo částečně dotčeno opatřeními uloženými tímto nařízením, a to včetně náhrady škody nebo jiných nároků tohoto druhu, jako je nárok na náhradu škody nebo nárok vyplývající ze záruky, zejména nárok na prodloužení doby platnosti nebo vyplacení dluhopisů, záruk nebo příslibu odškodnění v jakékoli formě, zejména finančních záruk nebo příslibů finančního odškodnění, je-li vznesen:
a)
určenými osobami, subjekty nebo orgány uvedenými v přílohách VIII a IX;
b)
jakýmikoli jinými íránskými osobami, subjekty či orgány, včetně íránské vlády;
c)
jakýmikoli osobami, subjekty či orgány jednajícími prostřednictvím nebo jménem osob, subjektů nebo orgánů uvedených v písmenech a) a b).
2. Má se za to, že plnění smlouvy nebo uskutečnění operace bylo dotčeno opatřeními uloženými tímto nařízením, pokud vznik nebo obsah nároku vyplývají přímo či nepřímo z těchto opatření.
3. Ve všech řízeních k uspokojení nároku nese důkazní břemeno ohledně toho, že uspokojení nároku není zakázáno odstavcem 1, osoba usilující o uspokojení tohoto nároku.
4. Tímto článkem není dotčeno právo osob, subjektů a orgánů uvedených v odstavci 1 na soudní přezkum legality neplnění smluvních závazků v souladu s tímto nařízením.
Článek 39
Pro účely článků 8 a 9, čl. 17 odst. 2 písm. b) a článků 30 a 35 se za íránskou osobu, subjekt či orgán nepovažuje žádný orgán, subjekt nebo držitel práv, který má užitek z toho, že s ním svrchovaná, jiná než íránská vláda uzavřela před 27. říjnem 2010 původní dohodu o společné výrobě. V takových případech a ve vztahu k článku 8 může příslušný orgán členského státu vyžadovat od jakéhokoli orgánu nebo subjektu náležité záruky ohledně koncového uživatele, pokud jde o jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz jakéhokoli klíčového zařízení nebo technologií uvedených v příloze VI.
Článek 40
1. Aniž jsou dotčeny příslušné předpisy o ohlašování, důvěrnosti údajů a služebním tajemství, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:
a)
neprodleně poskytnou příslušným orgánům členských států, ve kterých mají bydliště nebo sídlo, veškeré informace, které mohou usnadnit dodržování tohoto nařízení, jako jsou informace o účtech a částkách zmrazených v souladu s článkem 23, a předají tyto informace přímo nebo prostřednictvím členských států Komisi;
b)
spolupracují s příslušnými orgány při ověřování těchto informací.
2. Veškeré dodatečné informace přímo obdržené Komisí se zpřístupňují příslušnému členskému státu.
3. Veškeré informace poskytnuté nebo obdržené v souladu s tímto článkem se použijí pouze pro účely, pro něž byly poskytnuty nebo obdrženy.
Článek 41
Zakazuje se vědomě a úmyslně se podílet na činnostech, jejichž cílem nebo výsledkem je obcházení opatření uvedených v článku 2, 5, 8, 9, 11, 13, 17, 22, 23, 30, 34 nebo 35.
Článek 42
1. Ze zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů nebo za odmítnutí zpřístupnit je učiněné v dobré víře, že toto jednání je v souladu s tímto nařízením, nevyplývá pro fyzické nebo právnické osoby, subjekty nebo orgány, které je provádějí, ani jejich ředitele či zaměstnance žádná odpovědnost, neprokáže-li se, že finanční prostředky a hospodářské zdroje byly zmrazeny nebo zadrženy v důsledku nedbalosti.
2. Ze zákazů uvedených v tomto nařízení nevyplývá pro dotčené fyzické nebo právnické osoby, subjekty nebo orgány žádná odpovědnost, pokud nevěděly a neměly rozumný důvod předpokládat, že svým jednáním tyto zákazy porušují.
3. Ze sdělení informací podle článků 30, 31 a 32 učiněného v dobré víře osobou, subjektem nebo orgánem, na které se vztahuje toto nařízení, nebo zaměstnancem či ředitelem takové osoby, subjektu nebo orgánu, nevyplývá pro dotyčnou instituci nebo osobu ani pro její ředitele či zaměstnance žádná odpovědnost.
Článek 43
1. Členský stát může přijmout veškerá opatření, jež považuje za nezbytná, aby bylo zajištěno dodržení příslušných mezinárodních, unijních nebo vnitrostátních právních závazků týkajících se ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků a ochrany životního prostředí, pokud by spolupráce s íránskými osobami, subjekty a orgány mohla být dotčena prováděním tohoto nařízení.
2. Pro účely opatření přijímaných podle odstavce 1 se nepoužijí zákazy uvedené v článku 8, článku 9, čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 23 odst. 2, článku 30 a článku 35.
3. Příslušný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o rozhodnutí uvedeném v odstavci 1 a o svém záměru udělit povolení nejméně deset pracovních dnů před udělením takového povolení.
Článek 44
1. Komise a členské státy se každé tři měsíce navzájem informují o opatřeních přijatých podle tohoto nařízení a sdílejí všechny další důležité informace, které mají k dispozici v souvislosti s tímto nařízením, zejména informace o
a)
finančních prostředcích zmrazených na základě článku 23 a povoleních na základě článků 24, 25, 26 a 27;
b)
porušování tohoto nařízení a o problémech s jeho vymáháním a o rozhodnutích vnitrostátních soudů.
2. Členské státy neprodleně předají ostatním členským státům a Komisi jakékoli další důležité informace, které mají k dispozici a které by mohly ovlivnit účinné provádění tohoto nařízení.
Článek 45
Komise:
a)
pozmění přílohu II na základě rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN nebo Výboru pro sankce nebo na základě informací poskytnutých členskými státy;
b)
pozmění přílohy III, IV, V, VI, VII a X na základě informací poskytnutých členskými státy.
Článek 46
1. Pokud Rada bezpečnosti nebo Výbor pro sankce zařadí fyzickou nebo právnickou osobu, subjekt či orgán na seznam, Rada zařadí tuto fyzickou nebo právnickou osobu, subjekt či orgán do přílohy VIII.
2. Pokud Rada rozhodne o tom, že se na fyzickou nebo právnickou osobu, subjekt či orgán mají vztahovat opatření uvedená v čl. 23 odst. 2 a 3, změní odpovídajícím způsobem přílohu IX.
3. Rada sdělí své rozhodnutí fyzické nebo právnické osobě, subjektu či orgánu uvedeným v odstavcích 1 nebo 2, včetně důvodů jejich zařazení na seznam, buď přímo, je-li známa jejich adresa, nebo zveřejněním oznámení, čímž těmto fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům umožní předložit připomínky.
4. Jsou-li předloženy připomínky nebo nové podstatné důkazy, Rada své rozhodnutí přezkoumá a dotčenou fyzickou nebo právnickou osobu, subjekt či orgán o této skutečnosti informuje.
5. Pokud Organizace spojených národů rozhodne vyjmout fyzickou nebo právnickou osobu, subjekt nebo orgán ze seznamu nebo pozměnit identifikační údaje o fyzické nebo právnické osobě, subjektu nebo orgánu uvedených na seznamu, změní Rada odpovídajícím způsobem přílohu VIII.
6. Seznam uvedený v příloze IX se pravidelně a alespoň jednou za 12 měsíců přezkoumává.
Článek 47
1. Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění jejich provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Členské státy oznámí Komisi uvedená pravidla neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí veškeré pozdější změny.
Článek 48
1. Členské státy určí příslušné orgány uvedené v tomto nařízení a zveřejní je na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze X. Členské státy oznámí Komisi veškeré změny adres svých internetových stránek, jejichž seznam je v příloze X.
2. Neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost oznámí členské státy Komisi své příslušné orgány, včetně jejich kontaktních údajů, a oznámí jí veškeré pozdější změny.
3. Pokud se v tomto nařízení ukládá povinnost oznámit určité skutečnosti Komisi, informovat ji nebo s ní jinak komunikovat, použije se pro tyto účely adresa a další kontaktní údaje uvedené v příloze X.
Článek 49
Toto nařízení se použije:
a)
na území Unie včetně jejího vzdušného prostoru,
b)
na palubě každého letadla nebo plavidla podléhajícího pravomoci některého členského státu;
c)
pro každou osobu, která je státním příslušníkem některého členského státu, ať se nachází na území Unie nebo mimo něj;
d)
pro každou právnickou osobu, subjekt či orgán založené nebo zřízené podle práva některého členského státu, ať se nachází na území Unie nebo mimo něj;
e)
pro každou právnickou osobu, subjekt či orgán v souvislosti s jakoukoli podnikatelskou činností vykonávanou zcela nebo částečně v rámci Unie.
Článek 50
Nařízení (EU) č. 961/2010 se tímto zrušuje. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 51
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. března 2012.
A TANÁCS 267/2012/EU RENDELETE
(2012. március 23.)
az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,
tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2012. január 23-i 2012/35/KKBP tanácsi határozatra (1),
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság közös javaslatára,
mivel:
(1)
2010. október 25-én a Tanács elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 961/2010/EU rendeletet (2), hogy érvényre juttassa a 2010/413/KKBP tanácsi határozatot (3).
(2)
2012. január 23-án a Tanács jóváhagyta a 2012/35/KKBP tanácsi határozatot, amely az Európai Tanács 2011. december 9-én kifejezett kérésének megfelelően az Iráni Iszlám Köztársasággal (a továbbiakban: Irán) szembeni további korlátozó intézkedésekről rendelkezik.
(3)
Ezen korlátozó intézkedések közé tartoznak különösen a kettős felhasználású termékek és technológia kereskedelmére, valamint az olyan kulcsfontosságú berendezésekre és technológiákra vonatkozó további korlátozások, amelyek a petrolkémiai iparban kerülhetnének felhasználásra, továbbá az iráni nyersolaj, valamint kőolajipari és petrolkémiai termékek behozatalának tilalma és a petrolkémiai iparban eszközölt beruházások tilalma. Ezenkívül meg kell tiltani az iráni kormánnyal folytatott arany, nemesfém- és gyémántkereskedelmet, valamint az újonnan nyomtatott vagy vert bankjegyeknek és pénzérméknek az Iráni Központi Bank részére vagy annak javára történő szállítását.
(4)
A jelenlegi intézkedéseket érintő néhány technikai módosítás is szükségessé vált. Így különösen, pontosítani kell a „brókerszolgáltatások” fogalmának meghatározását. Azokban az esetekben, ha áruk és technológia vagy pénzügyi és technikai szolgáltatások vételét, eladását, szállítását, átadását vagy kivitelét egy illetékes hatóság engedélyezheti, az ezekhez kapcsolódó brókerszolgáltatásokat nem kell külön engedélyeztetni.
(5)
A „pénzeszközök átutalása” fogalom meghatározását ki kell terjeszteni a nem elektronikus átutalásokra, a korlátozó intézkedések megkerülésére irányuló kísérletekkel szemben.
(6)
A kettős felhasználású termékekre vonatkozó felülvizsgált korlátozó intézkedéseknek le kell fedniük a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet (4) I. mellékletében foglalt valamennyi árut és technológiát, kivéve a melléklet 5. kategóriájának 2. részében meghatározott bizonyos termékeket azok Iránban, nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások során történő használata tekintetében. Az e rendelet 2. cikkében írt korlátozások ugyanakkor nem alkalmazandók olyan áruk és technológia eladására, szállítására, átadására vagy kivitelére, amelyeket e rendelet I és II. melléklete újonnan tartalmaz és amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai a 961/2010/EU rendelet 3. cikkének megfelelően már engedélyeztek e rendelet hatályba lépése előtt.
(7)
Annak érdekében, hogy az olaj-, a földgáz- és a petrolkémiai ipar kulcsfontosságú ágazataiban felhasználható egyes kulcsfontosságú berendezések és technológiák Irán számára történő eladására, szállítására, átadására vagy kivitelére vonatkozó tilalom hatékony végrehajtása biztosított legyen, össze kell állítani e kulcsfontosságú berendezések és technológiák jegyzékeit.
(8)
Ugyanezen okokból össze kell állítani a nyersolajra és a kőolajtermékekre, a petrolkémiai termékekre, az aranyra, a nemesfémekre és a gyémántokra vonatkozó kereskedelmi korlátozások hatálya alá tartozó áruk listáját is.
(9)
Az iráni olaj- és gázágazatot célzó beruházásokra vonatkozó korlátozásoknak a hatékonyság érdekében ki kell terjedniük továbbá bizonyos kulcsfontosságú tevékenységekre - például a tranzitcélú vagy a közvetlen összeköttetésben lévő vezetékhálózatokba való eljuttatás céljából történő nagybani földgázszállítási szolgáltatásokra -, és ugyanebből a célból vonatkozniuk kell az Iránnal a földgázszállítási ágazatban létrehozott közös vállalkozásokra, valamint a társulások és az együttműködés egyéb formáira is.
(10)
Az Unióba irányuló iráni befektetés hatékony korlátozásához olyan intézkedések szükségesek, amelyek megtiltják a tagállamok joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek számára az ilyen befektetés lehetővé tételét vagy engedélyezését.
(11)
A 2012/35/KKBP határozat kiterjeszti az eszközök befagyasztását az iráni kormányt támogató (ideértve a pénzügyi, logisztikai vagy anyagi támogatást) vagy ahhoz kapcsolódó további személyekre, szervezetekre vagy szervekre is. A határozat a befagyasztási intézkedéseket kiterjeszti az Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC) egyéb tagjaira is.
(12)
A 2012/35/KKBP határozat rendelkezik az Iráni Központi Bank eszközeinek befagyasztásáról is. Tekintettel azonban az Iráni Központi Bank külkereskedelem finanszírozásában való esetleges részvételére, szükségesnek mutatkozik azeltérések lehetőségének biztosítása, mivel ez a célzott pénzügyi intézkedés nem akadályozhatja a kereskedelmi ügyletek folytatását, ideértve az élelmiszerekkel, egészségüggyel, orvosi eszközökkel kapcsolatos vagy a humanitárius célú szerződéseket, e rendelet előírásaival összhangban. E rendelet 12. és 14. cikkeiben írt, az iráni nyersolaj, kőolaj- és petrokémiai termékek behozatalával, vételével vagy fuvarozásával kapcsolatban 2012. január 23. előtt megkötött szerződésekre vonatkozó kivételeket alkalmazni kell a járulékos szerződésekre is, ideértve az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges fuvarozási, biztosítási és ellenőrzésre vonatkozó szerződéseket. Továbbá az olyan iráni nyersolajat, kőolaj- és petrokémiai termékeket, amelyeket e rendelet 12. és 14. cikkében írt kivételeknek megfelelően jogszerűen hoztak be egy tagállamba, az Unióban szabad forgalomban levőnek kell tekinteni.
(13)
Az Iráni Iszlám Köztársaság Tengerhajózási Társasága (IRISL) és a tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló szervezetek eszközeinek befagyasztására vonatkozó kötelezettségnek megfelelően a tagállamok kikötőiben tilos az IRISL vagy az említett szervezetek tulajdonában lévő vagy általuk bérelt hajók rakományának ki- és berakodása. Továbbá tilos az IRISL vállalkozásainak tulajdonában lévő, ellenőrzése alatt álló vagy általa bérelt hajók tulajdonjogának más szervezetekre történő átruházása isaz IRISL eszközeinek befagyasztása alapján. Az IRISL és a tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására irányuló kötelezettségbe azonban nem tartozik bele az ezen szervezetek tulajdonában lévő hajók, illetve az általuk szállított rakomány feltartóztatása vagy lefoglalása, amennyiben a rakomány harmadik fél tulajdona, továbbá az általuk szerződtetett személyzet őrizetbe vétele.
(14)
Tekintettel Iránnak a szankciók megkerülésére irányuló kísérleteire, egyértelművé kell tenni, hogy a 2010/413/KKBP határozat I. vagy II. mellékletében felsorolt személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozó, azok tulajdonában vagy birtokában lévő, illetve az általuk ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást haladéktalanul be kell fagyasztani, ideértve azon jogutód szervezeteket is, amelyeket az e rendeletben meghatározott intézkedések megkerülése céljából alapítottak.
(15)
Fontos tisztázni azt is, hogy nem minősül a pénzeszközök e rendelet értelmében vett rendelkezésére bocsátásának a szükséges dokumentumok benyújtása és továbbítása egy bank részére azzal a céllal, hogy az azokat megküldje egy jegyzékbe nem vett végső címzett személy, szervezet vagy szerv számára az e rendelet alapján engedélyezett kifizetések előmozdítása érdekében.
(16)
Tisztázni kell, hogy a pénzeszközöknek és gazdasági forrásoknak felszabadíthatóknak kell lenniük a nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek hivatalos céljaira, e rendelet előírásaival összhangban.
(17)
A célzott pénzügyi intézkedések speciális pénzügyi üzenetszolgáltatásokat nyújtók általi alkalmazását tovább kell feljeszteni, e rendelet rendelkezéseivel összhangban.
Egyértelművé kell tenni, hogy a jegyzékbe nem vett személyek, szervezetek vagy szervek jegyzékbe vett hitelintézeteknél és pénzügyi intézményeknél tartott eszközeinek befagyasztása nem maradhat fenn a célzott pénzügyi intézkedések alkalmazása alapján, és azok az e rendeletben foglalt feltételekkel felszabadíthatóknak kell lenniük.
Tekintettel Irán arra irányuló kísérleteire, hogy pénzügyi rendszerét a szankciók megkerülésének céljára használja fel, meg kell követelni a fokozott éberséget Irán hitelntézeteinek és pénzügyi intézményinek tevékenységeivel kapcsolatban, beleértve az Iráni Központi Bank eszközeinek befagyasztását is, annak megakadályozása érdekében, hogy megkerüljék e rendeletet. Ezen hitelintézetekre és pénzügyi intézményekre vonatkozó fokozott éberséget biztosító követelményeknek ki kell egészíteniük a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből (5), valamint a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) végrehajtásából eredő, fennálló kötelezettségeket.
(18)
A pénzeszközök átutalásainak ellenőrzésére vonatkozó bizonyos rendelkezéseket felül kell vizsgálni - beleértve az Iráni Központi Bank eszközeinek befagyasztását is - az illetékes hatóságok és gazdasági szereplők általi alkalmazásuk megkönnyítése érdekében, valamint annak megakadályozása céljából, hogy megkerüljék e rendelet előírásait.
(19)
Ezenfelül ki kell igazítani a biztosításra vonatkozó korlátozásokat, különösen annak tisztázása céljából, hogy megengedett az uniós diplomáciai és konzuli képviseletek biztosítása, valamint a felelősségbiztosítás vagy a környezeti felelősségbiztosítás megkötésének engedélyezése céljából.
(20)
Ezen túlmenően frissíteni kell az érkezés, illetve az indulás előtti információnyújtásra vonatkozó előírást, mivel ez a kötelezettség az Unió vámterületére belépő és azt elhagyó valamennyi árura általánosan alkalmazandóvá vált azt követően, hogy 2012. január 1-jétől teljes mértékben végrehajtják a 2913/92/EGK rendelet (7) és a 2454/93/EGK rendelet (8) belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatokra vonatkozó előírásaiban megállapított vámbiztonsági intézkedéseket.
(21)
Kiigazításokra van továbbá szükség a hajók üzemanyaggal való ellátására és ellátmányozására irányuló szolgáltatásokra, a gazdasági szereplők felelősségére, valamint az adott korlátozó intézkedések megkerülésének tilalmára vonatkozó rendelkezések terén.
(22)
E rendelet hatékony végrehajtásának és egységes értelmezésének biztosítása érdekében felül kell vizsgálni a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere mechanizmusait.
(23)
Tekintettel annak célkitűzéseire, a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések tilalmát nem e rendelet, hanem az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet (9) alapján kell szabályozni.
(24)
Az egyértelmű szabályozás érdekében a 961/2010/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni, azzal, hogy a helyébe e rendelet lép.
(25)
Az e rendeletben előírt korlátozó intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak és a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges, különösen a tagállamokban tevékenykedő gazdasági szereplők által történő egységes alkalmazásuk biztosítása céljából.
(26)
E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, különösen a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a tulajdonhoz való jogot és a személyes adatok védelméhez való jogot. E rendeletet az említett jogoknak és elveknek megfelelően kell alkalmazni.
(27)
E rendelet továbbá tiszteletben tartja a tagállamoknak az Egyesült Nemzetek Alapokmánya szerinti kötelezettségeit és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa határozatainak jogilag kötelező erejét.
(28)
Az e rendelet szerinti befagyasztási intézkedésekkel kapcsolatos, személyek jegyzékbe vételére vonatkozó eljárás során a megjelölt természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel közölni kell a jegyzékbe vételük okait, ezzel lehetőséget biztosítva számukra, hogy észrevételeket tegyenek. Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanácsnak az észrevételek alapján felül kell vizsgálnia határozatát, és erről megfelelően értesítenie kell az érintett személyt, szervezetet vagy szervet.
(29)
E rendelet végrehajtása és az Unión belüli lehető legnagyobb jogbiztonság megteremtése érdekében közzé kell tenni azon természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek nevét és más lényeges adatait, amelyek pénzeszközeit és gazdasági forrásait e rendelettel összhangban be kell fagyasztani. A természetes személyek személyes adatainak e rendelet szerint történő feldolgozása meg kell feleljen a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10), valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (11).
(30)
Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
a) pénzügyi intézmény vagy hitelintézet „fiókja”: olyan üzletviteli hely, amely jogilag nem önálló részét képezi egy pénzügyi intézménynek vagy hitelintézetnek, és amely közvetlenül bonyolítja a pénzügyi intézmények vagy hitelintézetek tevékenységének szerves részét képező ügyleteket vagy az ügyletek egy részét;
b) „brókerszolgáltatás”:
i.
olyan ügyletek vagy pénzügyi szolgáltatások tárgyalása vagy intézése, amelyek célja áruk és technológia vagy pénzügyi és technikai szolgáltatások vétele, eladása vagy szállítása többek között egy harmadik országból egy más harmadik országba; vagy
ii.
áruk és technológia vagy pénzügyi és technikai szolgáltatások eladása vagy vétele, ideértve azt az esetet, amikor ezek egy más harmadik országba történő transzfer céljából harmadik országokban találhatók.
c) „követelés”: bármely, e rendelet hatálybalépését megelőzően vagy azt követően szerződés vagy ügylet alapján vagy ahhoz kapcsolódóan keletkezett követelés, akár jogi eljárásban érvényesítik, akár nem, mely különösen az alábbiakat foglalja magában:
d) „szerződés vagy ügylet”: bármely ügylet bármilyen formában, bármilyen alkalmazandó jog vonatkozik rá, függetlenül attól, hogy egy vagy több szerződést vagy hasonló kötelezettségeket foglal-e magában ugyanazon vagy különböző felek közt; ebből a szempontból a „szerződés” magában foglal minden kötvényt, garanciát vagy viszontgaranciát - különösen pénzügyi garanciát vagy pénzügyi viszontgaranciát, továbbá minden jogilag független és nem független hitelt, és bármely olyan kapcsolódó rendelkezést, amely az ügyletből származik vagy azzal kapcsolatos;
e) „illetékes hatóságok”: a tagállamoknak a X. mellékletben felsorolt webhelyeken feltüntetett illetékes hatóságai;
f) „hitelintézet”: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézet, ideértve annak az Unió területén vagy azon kívül működő fiókjait;
g) „az Unió vámterülete”: a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (13) 3. cikkében és a 2913/92/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletben (14) meghatározott terület;
h) „gazdasági források”: bármilyen materiális vagy immateriális, ingó vagy ingatlan eszközök, amelyek nem minősülnek pénzeszköznek, de felhasználhatóak pénzeszközök, áruk vagy szolgáltatások megszerzésére;
i) „pénzügyi intézmény”:
i.
a hitelintézettől eltérő vállalkozás, amelynek tevékenységi körébe a 2006/48/EK irányelv I. mellékletének 2-12., 14. és 15. pontjában felsorolt egy vagy több művelet elvégzése tartozik; ez magában foglalja a pénzváltási tevékenységeket is („bureaux de change”);
ii.
a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerint engedélyezett biztosítótársaság, amennyiben az az említett irányelvben meghatározott tevékenységet folytat;
iii.
a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;
iv.
a részvényeit vagy befektetési jegyeit forgalmazó kollektív befektetési vállalkozás; vagy
v.
a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 2. cikkének 5. pontjában meghatározott biztosítási közvetítő, kivéve az irányelv 2. cikkének 7. pontjában említett közvetítőket életbiztosítások és más befektetési célú biztosítások közvetítése esetén;
ideértve az Unió területén vagy azon kívül működő fiókjait;
j) „gazdasági források befagyasztása”: a gazdasági források pénzeszközök, termékek vagy szolgáltatások megszerzésére történő felhasználásának bármilyen módon történő megakadályozása, beleértve - nem kizárólagosan - azok eladását, bérbeadását, vagy jelzáloggal való megterhelését;
k) „pénzeszközök befagyasztása”: a pénzeszközök minden olyan mozgásának, átutalásának, megváltoztatásának, felhasználásának, vagy az azokhoz való hozzáférésnek, illetve velük való kereskedéseknek a megakadályozása, amelynek következtében a pénzeszközök mennyisége, összege, helye, tulajdonlása, birtoklása, jellege, rendeltetése vagy bármely egyéb tulajdonsága oly módon változna meg, hogy az lehetővé tenné a pénzeszközök felhasználását, a portfoliókezelést is beleértve;
l) „pénzeszközök”: mindenfajta pénzügyi eszköz és előny, beleértve, de nem kizárólag a következőket:
m) „áruk”: termékek, anyagok és felszerelések;
n) „biztosítás”: olyan vállalkozás vagy kötelezettségvállalás, amelynek alapján egy vagy több természetes vagy jogi személy fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén - a vállalkozás által vagy a kötelezettségvállalásban meghatározott - kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt egy vagy több személy részére;
o) „iráni személy, szervezet vagy szerv”:
i.
az iráni állam vagy annak bármely hatósága;
ii.
bármely, iráni lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy;
iii.
bármely jogi személy, szervezet vagy szerv, amelynek székhelye Iránban található;
iv.
bármely, Irán területén vagy azon kívül lévő jogi személy, szervezet vagy szerv, amely közvetlenül vagy közvetve a fent említett személyek vagy szervek közül egy vagy több ellenőrzése alatt áll;
p) „viszontbiztosítás”: az a tevékenység, amely egy biztosítási vállalkozás vagy egy másik viszontbiztosítási vállalkozás által engedményezett kockázatok elfogadásából áll, vagy a Lloyd's néven ismert biztosítóintézetek egyesülete esetében az a tevékenység, amely a Lloyd's bármely tagja által engedményezett kockázatoknak a Lloyd's néven ismert biztosítóintézetek egyesületétől különböző biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozás általi elfogadásából áll;
q) „szankcióbizottság”: az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) az 1737 (2006) ENSZ BT-határozat 18. pontja értelmében létrehozott bizottsága;
r) „technikai segítségnyújtás”: javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely más technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó bármilyen jellegű technikai támogatás, amely például oktatás, tanácsadás, képzés, szakmai ismeretek és készségek átadása, illetve tanácsadó szolgáltatás formájában valósulhat meg, és a szóbeli segítségnyújtást is magában foglalja;
s) „az Unió területe”: a tagállamok területét magában foglaló terület, amelyre a Szerződés rendelkezéseit alkalmazni kell az abban meghatározott feltételekkel, beleértve a légterüket is;
t) „pénzeszközök átutalása”:
i.
a megbízó nevében fizetési szolgáltatón keresztül elektronikusan végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg egy fizetési szolgáltatónál hozzáférhetővé váljon a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos-e vagy sem. A „megbízó”, a „kedvezményezett” és a „fizetési szolgáltató” kifejezések jelentése megegyezik a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanács irányelvben (18) szereplő jelentéssel;
ii.
nem elektronikus úton, így például készpénzben, csekkel vagy készpénzátutalási megbízással végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg hozzáférhetővé váljon, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos-e vagy sem.
II. FEJEZET
EXPORT- ÉS IMPORTKORLÁTOZÁSOK
2. cikk
(1) Tilos az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk és technológia közvetlenül vagy közvetve történő eladása, szállítása, átadása vagy kivitele - függetlenül attól, hogy azok az Unióból származnak-e - bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából.
(2) Az I. melléklet tartalmazza a 2009. május 5-i 428/2009/EK rendeletben kettős felhasználású termékekként vagy technológiaként meghatározott árukat és technológiát, ideértve a szoftvereket is, kivéve bizonyos, az említett rendelet I. mellékletének A. részében meghatározott árukat és technológiát.
(3) A II. melléklet tartalmazza azokat az egyéb árukat és technológiákat, amelyek elősegíthetik Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeit, az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztését, vagy olyan más kérdésekkel kapcsolatban folytatott tevékenységeket, amelyeket illetően a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) aggodalmát fejezte ki vagy amelyeket megoldatlan kérdésnek minősített, ideértve az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által meghatározottakat is.
(4) Az I. és a II. melléklet nem tartalmazza az Európai Unió közös katonai listáján (19) (a továbbiakban: közös katonai lista) szereplő árukat és technológiát.
3. cikk
(1) Előzetesen engedélyeztetni kell a III. mellékletben felsorolt áruk és technológia bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából közvetlenül vagy közvetve történő eladását, szállítását, átadását vagy kivitelét, függetlenül attól, hogy ezen áruk és technológia az Unióból származnak-e.
(2) Minden, az e cikk alapján engedélyköteles kivitelre vonatkozó engedélyt az exportőr székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai adnak ki, összhangban a 428/2009/EK rendelet 11. cikkében meghatározott részletes szabályokkal. Az engedély az Unió egész területére érvényes.
(3) A III. melléklet tartalmazza az I. és a II. mellékletben nem szereplő olyan árukat és technológiát, amelyek elősegíthetik a dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeket, az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztését vagy olyan más kérdésekkel kapcsolatban folytatott tevékenységeket, amelyeket illetően a NAÜ aggodalmát fejezte ki, vagy amelyeket megoldatlan kérdésnek minősített.
(4) Az exportőrök a kiviteliengedély-kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni az illetékes hatóságok részére.
(5) Az illetékes hatóságok nem engedélyezik a III. mellékletben szereplő áruk vagy technológia eladását, szállítását, átadását vagy kivitelét, ha megalapozott indokok alapján megállapítható, hogy az áruk és a technológia az eladása, szállítása, átadása vagy kivitele az alábbi tevékenységek egyikével kapcsolatos használatra irányul vagy irányulhat:
a)
Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei;
b)
atomfegyverek hordozórendszereinek Irán által történő fejlesztése; vagy
c)
egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása.
(6) Az illetékes hatóságok az (5) bekezdésben meghatározott feltételek mellett érvényteleníthetik, felfüggeszthetik, módosíthatják vagy visszavonhatják az általuk megadott kiviteli engedélyt.
(7) Amennyiben egy illetékes hatóság az engedély iránti kérelmet elutasítja, vagy az (5) vagy (6) bekezdésnek megfelelően érvénytelenít, felfüggeszt, lényegesen korlátoz vagy visszavon egy engedélyt, az érintett tagállam értesíti erről a többi tagállamot és a Bizottságot, és megosztja velük a releváns információkat, betartva egyúttal a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletnek (20) az ilyen információk bizalmasságára vonatkozó rendelkezéseit.
(8) Mielőtt egy tagállam az (5) bekezdéssel összhangban megadna egy olyan ügyletre vonatkozó engedélyt, amely lényegében ugyanolyan, mint amelyre vonatkozóan más tagállam vagy tagállamok az engedélyt a (6) és a (7) bekezdésben előírtaknak megfelelően megtagadták, és a megtagadás még mindig érvényes, a szóban forgó tagállam először azon tagállammal vagy tagállamokkal konzultál, amelyek az engedély megadását megtagadták. Ha e konzultációkat követően az érintett tagállam mégis úgy határoz, hogy az engedélyt megadja, úgy erről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot, rendelkezésre bocsátva a döntését indokoló valamennyi információt.
4. cikk
Tilos az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk és technológia közvetlenül vagy közvetve Iránból történő vétele, behozatala vagy fuvarozása, függetlenül attól, hogy az érintett cikk Iránból származik-e vagy sem.
5. cikk
(1) Tilos:
a)
a közös katonai listán felsorolt árukkal és technológiával, a felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra;
b)
az I. vagy a II. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával, vagy az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra; valamint
c)
a közös katonai listán vagy az I. vagy a II. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása - beleértve különösen az említett termékek eladásával, szállításával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást - bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra.
(2) Az alábbiak biztosításához az érintett illetékes hatóság engedélye szükséges:
a)
a III. mellékletben meghatározott árukkal és technológiával, valamint az ezen áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére, illetve Iránban történő felhasználás céljából;
b)
a III. mellékletben említett árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás - beleértve különösen az említett termékek eladásával, szállításával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosításokat - bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából.
(3) Az illetékes hatóságok a (2) bekezdésben említett ügyleteket nem engedélyezik, amennyiben megalapozott indokok alapján megállapítható, hogy azok elősegítenék az alábbi tevékenységek egyikét:
a)
Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei;
b)
atomfegyverek hordozórendszereinek Irán által történő fejlesztése; vagy
c)
egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása.
6. cikk
A 2. cikk (1) bekezdése és az 5. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó:
a)
az I. melléklet B. részének hatálya alá eső áruk közvetlen vagy közvetett, a tagállamok területén keresztül történő átadására, amennyiben azokat Irán részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából adják el, szállítják, adják át vagy exportálják olyan iráni könnyűvizes reaktor számára, melynek építése 2006 decembere előtt kezdődött;
b)
a NAÜ technikai együttműködési programja által előírt ügyletekre;
c)
a vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1993. január 13-i párizsi egyezmény részes államainak kötelezettségeiből eredően az Irán részére vagy Iránban történő felhasználás céljára szállított vagy átadott árukra.
7. cikk
(1) A 359/2011/EU rendelet 1. cikke b) pontját nem érintve, az illetékes hatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyt adhatnak az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett árukkal és technológiával kapcsolatos ügyletre vagy az 5. cikk (1) bekezdésében említett segítségnyújtásra vagy brókertevékenységekre, feltéve hogy:
a)
az áruk és technológia, segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás élelmezési, mezőgazdasági, orvosi vagy egyéb humanitárius célokat szolgálnak, valamint
b)
azokban az esetekben, ahol az ügylet a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő árukra vagy technológiára vonatkozik, a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen megállapította, hogy az ügylet egyértelműen nem járul hozzá az Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit támogató technológiák fejlesztéséhez, vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztéséhez.
(2) Az érintett tagállam az e cikk alapján megadott engedélyekről négy héten belül tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot
8. cikk
(1) Tilos a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezés vagy technológia akár közvetlenül, akár közvetve történő eladása, szállítása, átadása vagy kivitele bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára.
(2) A VI. melléklet tartalmazza az iráni kőolaj- és földgázipar alábbi kulcsfontosságú ágazatai számára nagy fontosságú berendezéseket és technológiát:
a)
nyersolaj- és földgázfeltárás;
b)
nyersolaj- és földgázkitermelés;
c)
finomítás;
d)
földgáz cseppfolyósítása.
(3) A VI. melléklet tartalmazza továbbá az iráni petrolkémiai ipar számára nagy fontosságú berendezéseket és technológiát.
(4) A VI. melléklet nem tartalmazza a közös katonai listán vagy az I., a II. vagy a III. mellékletben szereplő termékeket.
9. cikk
Tilos:
a)
a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezésekkel és technológiával, vagy a VI. mellékletben felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra;
b)
a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezésekkel és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára.
10. cikk
A 8. és a 9. cikkben megállapított tilalmak nem alkalmazandók:
a)
azon ügyletekre, amelyeket a nyersolaj és földgáz feltárása vagy kitermelése, a finomítás vagy a földgáz cseppfolyósítása szempontjából kulcsfontosságú berendezésre és technológiára vonatkozóan 2010. október 27. előtt megkötött kereskedelmi szerződés, vagy az ilyen szerződések végrehajtásához szükséges járulékos szerződések vagy 2010. július 26. előtt megkötött, és 2010. július 26. előtt Iránban eszközölt befektetéshez kapcsolódó szerződés vagy megállapodás ír elő, továbbá nem érintik az ezekből eredő kötelezettségek teljesítését; illetve
b)
azon ügyletekre, amelyeket a petrolkémiai ipar szempontjából kulcsfontosságú berendezésre és technológiára vonatkozóan 2012. március 24. előtt megkötött kereskedelmi szerződés, vagy az ilyen szerződések végrehajtásához szükséges járulékos szerződések vagy 2012. január 23. előtt megkötött, és 2012. január 23. előtt Iránban eszközölt befektetéshez kapcsolódó szerződés vagy megállapodás ír elő, továbbá nem érintik az ezekből eredő kötelezettségek teljesítését.
feltéve, hogy az ilyen ügyletekben részt venni vagy ilyen ügyletekhez segítséget nyújtani kívánó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv legalább 20 munkanappal korábban értesítette a letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságát az ügyletről vagy a segítségnyújtásról.
11. cikk
(1) Tilos:
a)
nyersolaj és kőolajtermékek behozatala az Unióba, amennyiben azok:
i.
Iránból származnak; vagy
ii.
Iránból kerültek kivitelre;
b)
Iránban található vagy Iránból származó nyersolaj vagy kőolajtermékek vétele;
c)
Iránból származó vagy Iránból bármely más országba exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek fuvarozása; valamint
d)
az Iránból származó vagy Iránból importált nyersolaj és kőolajtermékek behozatalával, vételével vagy fuvarozásával kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás (ideértve a származékos pénzügyi eszközöket is), valamint biztosítás és viszontbiztosítás.
(2) A „nyersolaj és kőolajtermékek” a IV. mellékletben felsorolt termékek.
12. cikk
(1) A 11. cikkben foglalt tilalmak nem vonatkoznak a következőkre:
a)
a 2012. január 23. előtt megkötött kereskedelmi szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges járulékos szerződések teljesítése 2012. július 1-jéig;
b)
a 2012. január 23. előtt megkötött szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges járulékos szerződések teljesítése, amennyiben a szóban forgó szerződés kifejezetten úgy rendelkezik, hogy az iráni nyersolaj és kőolajtermékek szállítása vagy az azok szállításából származó jövedelem biztosítása a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek, szervezetek vagy szervek követeléseinek visszatérítésére szolgál;
c)
olyan nyersolaj vagy kőolajtermékek behozatala, vétele és fuvarozása, amelyeket 2012. január 23-át megelőzően exportáltak Iránból, vagy amennyiben az export az a) pontnak megfelelően, 2012. július 1-jén vagy azt megelőzően történt; vagy amennyiben az export a b) pontnak megfelelően történt;
feltéve, hogy az adott szerződést teljesíteni szándékozó személy, szervezet vagy szerv legalább 20 munkanappal korábban értesítette a letelepedése szerinti tagállam illetékes hatóságát a tevékenységről vagy az ügyletről.
(2) A 11. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglalt tilalom nem vonatkozik felelősségbiztosítás, környezeti felelősségbiztosítás és viszontbiztosítás közvetett vagy közvetlen módon, 2012. július 1-jéig történő nyújtására.
13. cikk
(1) Tilos:
a)
petrolkémiai termékek behozatala az Unióba, ha:
i.
azok Iránból származnak; vagy
ii.
azokat Iránból exportálták;
b)
olyan petrolkémiai termékek vétele, amelyek Iránban találhatók vagy amelyek Iránból származnak;
c)
olyan petrolkémiai termékek fuvarozása, amelyek Iránból származnak, vagy amelyeket bármely más országba Iránból exportálnak; és
d)
Iránból származó vagy Iránból importált petrolkémiai termékek behozatalával, vételével vagy fuvarozásával kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás (ideértve a származékos pénzügyi eszközöket is), valamint biztosítás és viszontbiztosítás.
(2) A „petrolkémiai termékek” az V. mellékletben felsorolt termékek.
14. cikk
(1) A 13. cikkben foglalt tilalmak nem vonatkoznak a következőkre:
a)
a 2012. január 23. előtt megkötött kereskedelmi szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges járulékos szerződések teljesítése 2012. május 1-jéig;
b)
a 2012. január 23. előtt megkötött szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges járulékos szerződések - ideértve a fuvarozási vagy biztosítási szerződéseket - teljesítése, amennyiben a szerződés kifejezetten úgy rendelkezik, hogy az iráni petrolkémiai termékek szállítása vagy az azok szállításából származó jövedelem biztosítása a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek, szervezetek vagy szervek követeléseinek visszatérítésére szolgál;
c)
olyan petrolkémiai termékek behozatala, vétele és fuvarozása, amelyeket 2012. január 23-át megelőzően exportáltak Iránból, vagy amennyiben az export a b) pontnak megfelelően, 2012. május 1-jén vagy azt megelőzően történt,
feltéve, hogy az adott szerződést teljesíteni szándékozó személy, szervezet vagy szerv legalább 20 munkanappal korábban értesítette a letelepedési helye szerint tagállam illetékes hatóságát a tevékenységről vagy az ügyletről.
(2) A 13. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglalt tilalom nem vonatkozik felelősségbiztosítás, környezeti felelősségbiztosítás és viszontbiztosítás közvetett vagy közvetlen módon, 2012. július 1-jéig történő nyújtására.
15. cikk
(1) Tilos:
a)
a VII. mellékletben felsorolt arany, nemesfémek és gyémánt közvetett vagy közvetlen eladása, szállítása, átadása vagy kivitele (függetlenül attól, hogy az Unióból származnak-e vagy sem) az iráni kormány, annak állami szervei, vállalkozásai és ügynökségei, továbbá bármely olyan személy, szervezet vagy szerv részére, amely az előbbiek nevében vagy irányítása szerint jár el, vagy az előbbiek tulajdonában álló vagy ellenőrzése alá tartozó bármely szervezet vagy szerv részére;
b)
a VII. mellékletben felsorolt arany, nemesfémek és gyémánt vétele, behozatala vagy fuvarozása (függetlenül attól, hogy az adott cikk Iránból származik-e vagy sem) közvetlenül vagy közvetve az iráni kormánytól, annak állami szerveitől, vállalkozásaitól és ügynökségeitől, továbbá bármely olyan személytől, szervezettől vagy szervtől, amely az előbbiek nevében vagy irányítása szerint jár el, vagy az előbbiek tulajdonában álló vagy ellenőrzése alá tartozó bármely szervezettől vagy szervtől;
c)
az a) és b) pontban említett árukhoz kapcsolódó - közvetett vagy közvetlen - technikai segítségnyújtás, brókerszolgáltatások, illetve finanszírozás vagy pénzügyi támogatás az iráni kormány, annak állami szervei, vállalkozásai és ügynökségei, továbbá bármely olyan személy, szervezet vagy szerv részére, amely az előbbiek nevében vagy irányítása szerint jár el, vagy az előbbiek tulajdonában álló vagy ellenőrzése alá tartozó bármely szervezet vagy szerv részére;
(2) A VII. melléklet tartalmazza az (1) bekezdésben említett tilalmak hatálya alá tartozó arany, nemesfémek és gyémánt felsorolását.
16. cikk
Tilos újonnan nyomtatott vagy kibocsátatlan iráni bankjegyek és vert pénzérmék akár közvetlenül, akár közvetve történő eladása, szállítása, átadása vagy kivitele az Iráni Központi Bank számára vagy javára.
III. FEJEZET
BIZONYOS VÁLLALKOZÁSOK FINANSZÍROZÁSÁRA VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK
17. cikk
(1) Tilos:
a)
bármilyen pénzügyi kölcsön vagy hitel nyújtása a (2) bekezdésben említett bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére;
b)
részesedés szerzése vagy kiterjesztése a (2) bekezdésben említett bármely iráni személyben, szervezetben vagy szervben;
c)
közös vállalkozás létrehozása a (2) bekezdésben említett bármely iráni személlyel, szervezettel vagy szervvel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalmak minden olyan iráni személyre, szervezetre vagy szervre alkalmazandók, amely részt vesz az alábbiak bármelyikében:
a)
a közös katonai listán vagy az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia előállítása;
b)
nyersolaj és földgáz feltárása vagy kitermelése, üzemanyag finomítása vagy földgáz cseppfolyósítása; vagy
c)
petrolkémiai ipar.
(3) Kizárólag a (2) bekezdés b) és c) pontjának alkalmazásában:
a)
a „nyersolaj és földgáz feltárása” magában foglalja a nyersolaj- és a földgázkészletek kutatását, feltárását és kezelését is, továbbá az e készletekkel kapcsolatos geológiai szolgáltatásokat;
b)
a „nyersolaj és földgáz kitermelése” magában foglalja a tranzitcélú vagy a közvetlen összeköttetésben lévő vezetékhálózatokba való eljuttatás céljából történő nagybani földgázszállítási szolgáltatásokat is;
c)
„finomítás”: az üzemanyagok végső értékesítése céljából történő feldolgozás, kondicionálás vagy előkészítés;
d)
„petrolkémiai ipar”: az V. mellékletben felsorolt termékek gyártására szolgáló termelőüzemek.
(4) Tilos együttműködés kialakítása a (3) bekezdés b) pontjában említett földgázszállításban részt vevő iráni személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel.
(5) A (4) bekezdés alkalmazásában az „együttműködés” a következőket jelenti:
a)
a közvetlenül Irán területére vagy területéről történő földgázszállításra szolgáló integrált vagy irányított ellátási láncok beruházási költségeinek megosztása; és
b)
közvetlen együttműködés az Irán területén lévő vagy az ezekkel közvetlen összeköttetésben álló cseppfolyósítottföldgáz-üzemekbe történő beruházás céljából.
18. cikk
(1) A III. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia előállításában részt vevő iráni személybe, szervezetbe vagy szervbe történő, a 17. cikk (1) bekezdésében említett ügyleteken keresztüli befektetés az illetékes hatóság általi engedélyezés tárgyát képezi.
(2) Az illetékes hatóságok az (1) bekezdésben említett ügyleteket nem engedélyezik, amennyiben megalapozott indokok alapján megállapítható, hogy azok elősegítenék az alábbi tevékenységek egyikét:
a)
Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei;
b)
atomfegyverek hordozórendszereinek Irán által történő fejlesztése; illetve
c)
egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása.
19. cikk
(1) A 17. cikk (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az illetékes hatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyezhetnek egy, a 17. cikk (1) bekezdésében említett ügyleteken keresztüli befektetést, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:
a)
a befektetés élelmezési, mezőgazdasági, orvosi vagy egyéb humanitárius célú; és
b)
azokban az esetekben, ahol a befektetés a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő áru vagy technológia előállításában részt vevő iráni személybe, szervezetbe vagy szervbe irányul, a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen megállapította, hogy az ügylet egyértelműen nem járul hozzá az Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit támogató technológia fejlesztéséhez, vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztéséhez.
(2) Az érintett tagállam az e cikk alapján megadott engedélyekről négy héten belül tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
20. cikk
A 17. cikk (2) bekezdésének b) pontja nem alkalmazandó a pénzügyi kölcsönök és hitelek nyújtására vagy részesedés szerzésére vagy kiterjesztésére, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)
az ügyletet egy 2010. július 26-át megelőzően megkötött megállapodás vagy szerződés írja elő; valamint
b)
az illetékes hatóságot legalább 20 munkanappal korábban tájékoztatták az adott megállapodásról vagy szerződésről.
21. cikk
A 17. cikk (2) bekezdésének c) pontja nem alkalmazandó a pénzügyi kölcsönök és hitelek nyújtására vagy részesedés szerzésére vagy kiterjesztésére, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)
az ügyletet egy 2012. január 23-át megelőzően megkötött megállapodás vagy szerződés írja elő; valamint
b)
az illetékes hatóságot legalább 20 munkanappal korábban tájékoztatták az adott megállapodásról vagy szerződésről.
22. cikk
Tilos a megállapodás megkötésével vagy bármilyen más módon elfogadni vagy jóváhagyni azt, hogy egy vagy több iráni személy, szervezet vagy szerv az alábbi tevékenységek bármelyikével foglalkozó vállalkozásnak pénzügyi kölcsönt vagy hitelt nyújtson, vagy abban részesedést szerezzen vagy azt kiterjessze, illetve azzal közös vállalkozást hozzon létre:
a)
uránbányászat;
b)
urándúsítás és urán reprocesszálása;
c)
a Nukleáris Szállítók Csoportja vagy a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő áruk vagy technológia előállítása.
IV. FEJEZET
PÉNZESZKÖZÖK ÉS GAZDASÁGI FORRÁSOK BEFAGYASZTÁSA
23. cikk
(1) A VIII. mellékletben felsorolt személyekhez, szervezetekhez és szervekhez tartozó, azok tulajdonában vagy birtokában lévő, illetve az általuk ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást be kell fagyasztani. A VIII. melléklet azon személyeket, szervezeteket és szerveket tartalmazza, amelyeket az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság az 1737 (2006) ENSZ BT-határozat 12. pontjával, az 1803 (2008) ENSZ BT-határozat 7. pontjával, vagy az 1929 (2010) ENSZ BT-határozat 11., 12. vagy 19. pontjával összhangban jegyzékbe vett.
(2) A IX. mellékletében felsorolt személyekhez, szervezetekhez és szervekhez tartozó, azok tulajdonában vagy birtokában lévő, illetve az általuk ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást be kell fagyasztani. A IX. melléklete azon természetes és jogi személyeket, szervezeteket és szerveket tartalmazza, amelyek a 2010/413/KKBP tanácsi határozat 20. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megfelelően úgy minősülnek, mint amelyek:
a)
Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeiben vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek Irán általi fejlesztésében - többek között a tiltott áruk és technológiák beszerzésében való részvétel által - közreműködnek, azzal közvetlen kapcsolatban állnak vagy ahhoz támogatást biztosítanak, illetve ilyen személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek - akár törvénytelen módon is - a tulajdonában vagy az ellenőrzése alatt állnak, vagy ezek nevében vagy utasítására járnak el;
b)
olyan természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, amelyek segítséget nyújtanak egy jegyzékbe vett személynek, szervezetnek vagy szervnek az e rendeletben, a 2010/413/KKBP tanácsi határozatban vagy az ENSZ BT 1737 (2006), az ENSZ BT 1747 (2007), az ENSZ BT 1803 (2008) és az ENSZ BT 1929 (2010) sz. határozatban foglalt rendelkezések megkerüléséhez vagy megsértéséhez;
c)
az Iszlám Forradalmi Gárda tagjai, vagy az Iszlám Forradalmi Gárda, illetve annak egy vagy több tagja, vagy a tag(ok) nevében eljáró természetes vagy jogi személyek tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló jogi személyek, szervezetek vagy szervek;
d)
azok az egyéb személyek, szervezetek és szervek, akik támogatást, így például anyagi, logisztikai vagy pénzügyi támogatást nyújtanak az iráni kormánynak, valamint az azokhoz kapcsolódó személyek és szervezetek;
e)
az Iráni Iszlám Köztársaság Tengerhajózási Társasága (IRISL) tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló, vagy nevében eljáró jogi személyek, szervezetek vagy szervek.
Az IRISL és az IRISL tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló, jegyzékbe vett szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására vonatkozó kötelezettségnek megfelelően a tagállamok kikötőiben tilos az IRISL vagy az említett szervezetek tulajdonában lévő vagy az általuk bérelt hajók rakományának ki- és berakodása.
Az IRISL és az IRISL tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló, jegyzékbe vett szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására irányuló kötelezettségbe nem tartozik bele az ezen szervezetek tulajdonában lévő hajók, illetve az általuk szállított rakomány feltartóztatása vagy lefoglalása, amennyiben a rakomány harmadik fél tulajdona, továbbá az általuk szerződtetett személyzet őrizetbe vétele.
(3) A VIII. vagy a IX. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek számára vagy javára, közvetlenül vagy közvetetten, semmilyen pénzeszköz vagy gazdasági forrás nem bocsátható rendelkezésre.
(4) A (24), (25), (26), (27), (28) vagy (29) cikkben meghatározott eltérések sérelme nélkül tilos a VIII. és a IX. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek számára olyan speciális pénzügyi üzenetszolgáltatásokat nyújtani, amelyeket pénzügyi adatcsere céljára alkalmaznak.
(5) A VIII. és a IX. melléklet tartalmazza az adott személyek, szervezetek és szervek jegyzékbe vételének okait, amelyeket a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság határoz meg.
(6) A VIII. és a IX. melléklet tartalmazza továbbá az érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek azonosításához szükséges adatokat (amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak); az I. melléklet vonatkozásában ezeket az adatokat a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság közli. Természetes személyek esetében ilyen adat lehet a név - beleértve az álneveket is -, a születési hely és idő, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító igazolvány száma, a nem, a cím (amennyiben ismert), valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek vagy szervek esetében ilyen adat lehet a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely. Légitársaságok és hajózási társaságok esetében a VIII. és a IX. melléklet tartalmazza továbbá a jegyzékben szereplő vállalat tulajdonában álló hajók vagy repülőgépek azonosításához szükséges adatokat (amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak), így például az eredeti lajstromozási számot vagy nevet. A VIII. és a IX. melléklet tartalmazza továbbá a jegyzékbe vétel időpontját.
24. cikk
(1) A 23. cikktől eltérve az illetékes hatóságok engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:
a)
a pénzeszközök vagy gazdasági források bíróság, hatóság vagy választottbíróság által elrendelt zálogjog vagy meghozott határozat hatálya alá tartoznak, amely zálogjog vagy határozat keletkezésének ideje megelőzi azt az időpontot, amelyen a 23. cikkben említett személyeket, szervezeteket vagy szerveket a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács jegyzékbe vette;
b)
a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen határozatban érvényesként elismert követelések teljesítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogaira vonatkozó alkalmazandó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;
c)
a zálogjog vagy a határozat nem a VIII. vagy a IX. mellékletben felsorolt valamely személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja;
d)
a zálogjog vagy a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével; valamint
e)
amennyiben a 23. cikk (1) bekezdése alkalmazandó, a zálogjogról vagy a határozatról a tagállam értesítette a szankcióbizottságot.
25. cikk
A 23. cikktől eltérve és feltéve, hogy egy kifizetés a VIII. vagy a IX. mellékletben felsorolt valamely személy, szervezet vagy szerv által kötött olyan szerződés vagy megállapodás, illetve az adott személy, szervezet vagy szerv részéről létrejött kötelezettség alapján válik esedékessé, amelyet az adott személynek, szervezetnek vagy szervnek a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács általi jegyzékbe vétele előtt kötöttek meg vagy amely ezen időpont előtt keletkezett, az illetékes hatóságok az általuk megfelelőnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:
a)
az érintett illetékes hatóság megállapította az alábbiakat:
i.
a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat a VIII. vagy a IX. mellékletben szereplő valamely személy, szervezet vagy szerv részéről történő kifizetésre kell felhasználni;
ii.
a kifizetés nem járul hozzá az e rendelet alapján tiltott tevékenységhez; valamint
iii.
a kifizetés nem sérti a 23. cikk (3) bekezdését; és
b)
amennyiben a 23. cikk (1) bekezdése alkalmazandó, az érintett tagállam értesítette a szankcióbizottságot amegállapításról, továbbá arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt, és a szankcióbizottság ezen intézkedés ellen az értesítést követő tíz munkanapon belül nem emelt kifogást.
26. cikk
(1) A 23. cikktől eltérve, az illetékes hatóságok az általuk megfelelőnek tartott feltételekkel engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, feltéve hogy teljesülnek az alábbi feltételek:
a)
az érintett illetékes hatóság megállapította, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági források:
i.
a VIII. vagy a IX. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek - beleértve az élelmiszereket, a lakásbérleti díjakat vagy jelzálogkölcsön-részleteket, a gyógyszereket és az orvosi ellátást, az adókat, a biztosítási díjakat és a közüzemi díjakat;
ii.
kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerülő, ésszerű mértékű szakértői díjak kifizetését, illetve azzal kapcsolatos kiadások megtérítését szolgálják; vagy
iii.
kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek, illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak; valamint
b)
amennyiben az engedély a VIII. mellékletben felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy szervre vonatkozik, az érintett tagállam értesítette a szankcióbizottságot az a) pontban említett megállapításról és az engedélyezésre irányuló szándékáról, és a szankcióbizottság ezen intézkedés ellen az értesítést követő öt munkanapon belül nem emelt kifogást.
(2) A 23. cikktől eltérve az illetékes hatóságok engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források olyan iráni könnyűvizes reaktorba szánt áruk kifizetéséhez vagy átadásához, illetve kapcsolódó rendkívüli kiadásokhoz szükségesek, melynek építése 2006 decembere előtt kezdődött, vagy a 6. cikk b) és c) pontjában említett célokat szolgáló árukkal kapcsolatban szükségesek, feltéve hogy amennyiben az engedély a VIII. mellékletben felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy szervre vonatkozik, a tagállam értesítette a szankcióbizottságot a fentiek megállapításáról, és azt a bizottság jóváhagyta.
27. cikk
A 23. cikk (2) vagy (3) bekezdésétől eltérve az illetékes hatóságok az általuk megfelelőnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források a nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek hivatalos céljaihoz szükségesek.
28. cikk
A 23. cikk (2) és (3) bekezdésétől eltérve az illetékes hatóságok az általuk megfelelőnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik továbbá:
a)
az Iráni Központi Bank egyes pénzeszközeinek rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök a 12. cikkben említett szerződés 2012. július 1-jéig történő végrehajtásához szükségesek;
b)
az Iráni Központi Bank egyes befagyasztott pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak felszabadítását vagy az Iráni Központi Bank egyes pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források ahhoz szükségesek, hogy a pénzügyi intézményeket vagy hitelintézeteket ellássák a kereskedelem finanszírozásához szükséges likviditással vagy kereskedelmi hitel szolgáltatásához szükségesek, vagy,
c)
az Iráni Központi Bank egyes befagyasztott pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak felszabadítását vagy az Iráni Központi Bank egyes pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak rendelkezésre bocsátását, amennyiben eseti alapon megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források egy egyedi, az a) pontban említettektől eltérő kereskedelmi szerződéssel kapcsolatban szükségesek, amely szerződés teljesítése az Iráni Központi Bankot érintheti, feltéve, hogy a kifizetés nem járul hozzá az e rendelet alapján tiltott tevékenységekhez.
feltéve, hogy az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesítette a többi tagállamot és a Bizottságot arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt.
29. cikk
(1) A 23. cikk (3) bekezdése nem akadályozza a pénzügyi intézményeket vagy hitelintézeteket abban, hogy átutalt pénzösszegeket írjanak jóvá a jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek befagyasztott számláira, amennyiben a jóváírt összegek szintén befagyasztásra kerülnek. A pénzügyi intézmény vagy hitelintézet haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságokat az ilyen ügyletekről.
(2) A 23. cikk (3) bekezdése nem vonatkozik a befagyasztott számlák alábbi növekményeire:
a)
ezen számlák kamatai vagy egyéb hozama; vagy
b)
olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetések, amelyeket azon időpont előtt kötöttek, vagy amelyek azon időpont előtt keletkeztek, amelyen a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács a 23. cikkben említett személyeket, szervezeteket vagy szerveket jegyzékbe vette;
feltéve, hogy a 23. cikk (1) vagy (2) bekezdésével összhangban valamennyi ilyen kamatot vagy egyéb hozamot és kifizetést befagyasztottak.
(3) Ez a cikk nem értelmezhető úgy, mint amely lehetőséget adna a 30. cikkben említett pénzeszközök átutalásának engedélyezésére.
V. FEJEZET
PÉNZESZKÖZÖK ÁTUTALÁSÁRA ÉS PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK
30. cikk
(1) A pénzeszközöknek az iráni személyek, szervezetek vagy szervek részéről, illetve részére történő átutalásait az alábbi módon kell végrehajtani:
a)
az élelmiszerekkel, egészségüggyel, orvosi felszerelésekkel kapcsolatos ügyletekhez kötődő, valamint humanitárius célokat szolgáló átutalásokhoz nincs szükség előzetes engedélyezésre. Ha az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t vagy annak megfelelő összeget, az átutalásról előzetesen írásban értesíteni kell az illetékes hatóságokat;
b)
a 40 000 EUR összeghatár alatti egyéb átutalásokhoz nincs szükség előzetes engedélyezésre. Ha az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t vagy annak megfelelő összeget, az átutalásról előzetesen írásban értesíteni kell az illetékes hatóságokat;
c)
a 40 000 EUR vagy annak megfelelő összeghatárt meghaladó vagy azzal egyenértékű bármely egyéb átutaláshoz az illetékes hatóságok előzetes engedélye szükséges.
(2) Az (1) bekezdés attól függetlenül alkalmazandó, hogy az átutalásra egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor. E cikk alkalmazásában „a több, összetartozónak tűnő művelet” az alábbiakra terjed ki:
i.
ugyanazon iráni személyektől, szervezetektől vagy szervektől induló vagy azok számára történő egymást követő átutalások sorozata, amelyek egyetlen pénzátutalási kötelezettséggel kapcsolatosan hajtanak végre, amennyiben az egyes átutalások nem érik el az (1) bekezdésben megállapított küszöbértéket, azonban az összesített összegük megfelel a bejelentési vagy engedélyeztetési feltételeknek; vagy
ii.
különböző pénzforgalmi szolgáltatók vagy természetes vagy jogi személyek bevonásával végzett átutalások láncolata, amely egyetlen pénzátutalási kötelezettséget hajt végre.
(3) A pénzeszközök átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a következőképpen kell feldolgozni:
a)
A pénzeszközök elektronikus úton történő, hitel- vagy pénzügyi intézmények által végrehajtott átutalása esetében a pénzeszközök átutalására vonatkozó értesítésekkel és engedélykérelmekkel kapcsolatban az alábbi módon kell eljárni:
i.
A pénzeszközöknek egy az Unión kívül található iráni személy, szervezet vagy szerv részére történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának vagy annak nevében kell benyújtani annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, ahol az átutalás végrehajtására irányuló eredeti megbízást megtették.
ii.
A pénzeszközöknek egy az Unión kívül található iráni személy, szervezet vagy szerv részéről történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának vagy annak nevében kell benyújtani a kedvezményezett lakóhelye, illetve székhelye vagy a pénzforgalmi szolgáltató letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz.
iii.
Ha a megbízó vagy a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója nem tartozik a 49. cikk hatály alá, egy iráni személy, szervezet vagy szerv részére történő átutalással kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a megbízónak, illetve egy iráni személy, szervezet vagy szerv részéről történő átutalással kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a kedvezményezettnek kell benyújtania a megbízó, illetve a kedvezményezett lakóhelye vagy székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz.
iv.
A pénzeszközöknek egy az Unión belül található iráni személy, szervezet vagy szerv részére történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket az iráni személy, szervezet vagy szerv pénzforgalmi szolgáltatójának vagy annak nevében kell benyújtani a kedvezményezett lakóhelye, illetve székhelye vagy a pénzforgalmi szolgáltató letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz..
v.
A pénzeszközöknek egy az Unión belül található iráni személy, szervezet vagy szerv részéről történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának vagy annak nevében kell benyújtani annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, ahol az átutalás végrehajtására irányuló eredeti megbízást megtették.
vi.
A pénzeszközöknek egy iráni személy, szervezet vagy szerv részére vagy részéről azon átutalása esetén, amikor sem a megbízó, sem a kedvezményezett, sem azok pénzforgalmi szolgáltatója nem tartozik a 49. cikk hatály alá, azonban egy, az említett cikk hatálya alá tartozó pénzforgalmi szolgáltató közvetítőként jár el, az említett pénzforgalmi szolgáltatónak adott esetben eleget kell tennie az értesítési vagy engedélykérési kötelezettségnek, ha tudja azt, vagy alapos oka van arra gyanakodni, hogy az átutalás megbízója vagy kedvezményezettje egy iráni személy, szervezet vagy szerv. Amennyiben több pénzforgalmi szolgáltató jár el közvetítőként, csak az átutalást feldolgozó első pénzforgalmi szolgáltató köteles adott esetben eleget tenni az értesítési vagy engedélykérési kötelezettségnek. Bármely értesítést vagy engedélykérelmet a pénzforgalmi szolgáltató letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz kell benyújtani.
vii.
Amennyiben több pénzforgalmi szolgáltató vesz részt egy sor összetartozó pénzátutalásban, az EU-n belüli átutalások hivatkozást tartalmaznak az e cikk alapján megadott engedélyre.
(b)
A pénzeszközök nem elektronikus úton történő átutalása esetében a pénzeszközök átutalására vonatkozó értesítésekkel és engedélykérelmekkel kapcsolatban az alábbi módon kell eljárni:
i.
A pénzeszközöknek egy iráni személy, szervezet vagy szerv részére történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a megbízónak kell benyújtani annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, amelyben a megbízó lakóhelye vagy székhelye található.
ii.
A pénzeszközöknek egy iráni személy, szervezet vagy szerv részéről történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a kedvezményezettnek kell benyújtani annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, amelyben a kedvezményezett lakóhelye vagy székhelye található.
(4) Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában az illetékes tagállami hatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyezik a 40 000 EUR vagy annál magasabb összegű átutalást, kivéve ha megalapozott indokok alapján megállapítható, hogy a kérelmezett átutalás megsérthetné az e rendeletbe foglalt tilalmak vagy kötelezettségek bármelyikét.
Az illetékes hatóság az engedélykérelmek elbírálásáért díjat számíthat fel.
Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha az illetékes hatósághoz írásban engedélyezési kérelmet nyújtottak be, és az illetékes hatóság négy héten belül nem emelt írásban kifogást az átutalást illetően. Ha a kifogás emelésére egy folyamatban levő vizsgálat miatt került sor, az illetékes hatóságnak ezt jeleznie kell és határozatát haladéktalanul közölnie kell. Az illetékes hatóságnak kellő időben, közvetlenül vagy közvetve hozzá kell tudniuk férni a vizsgálat lefolytatásához szükséges pénzügyi, igazgatási és bűnüldözési információkhoz.
Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az elutasított engedélyekről.
(5) Ez a cikk nem alkalmazandó a 24., a 25., a 26., a 27. vagy a 28. cikk alapján adott engedélyekre.
(6) Azok a személyek, szervezetek vagy szervek, amelyek/akik valamely hitelintézet vagy pénzügyi intézmény számára szerződés alapján csupán papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik, nem tartoznak e cikk hatálya alá, ugyanígy azon természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek sem, akik vagy amelyek a hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények számára a pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldő vagy egyéb háttérrendszert, illetve elszámolási vagy fizetési rendszereket működtetnek.
31. cikk
(1) Az Iránban székhellyel rendelkező pénzügyi intézmények és hitelintézetek 49. cikk hatálya alá tartozó fiókjainak és leányvállalatainak egy adott pénzátutalás elvégzését vagy fogadását követő öt munkanapon belül értesíteniük kell a letelepedési helyük szerinti tagállam illetékes hatóságát minden általuk végzett vagy fogadott pénzátutalásról, a felek nevéről, valamint az ügylet összegéről és időpontjáról. Ha rendelkezésre áll erre vonatkozó információ, az értesítésben fel kell tüntetni az ügylet jellegét, továbbá adott esetben az ügylet tárgyát képező áruk jellegét, és mindenekelőtt közölni kell azt, hogy az e rendelet I., II., III., IV., V., VI. vagy VII. mellékletének hatálya alá tartozó árukról van-e szó, valamint - amennyiben az áruk kivitele engedélyköteles - fel kell tüntetni a vonatkozó engedély számát.
(2) Az információcserére vonatkozó megállapodásoktól függően és azokkal összhangban az értesítést kapó többi illetékes hatóságnak - ha szükséges - haladéktalanul továbbítaniuk kell ezeket az adatokat az ilyen ügyletekben érintett másik fél letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai részére, minden olyan ügylet megakadályozása érdekében, amely elősegítheti a proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeket vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztését.
32. cikk
(1) A hitelintézeteknek és pénzügyi intézményeknek a (2) bekezdésben említett szervezetekhez kapcsolódó tevékenységeik során, és e rendelet megsértésének megelőzése érdekében fokozott éberséget kell tanúsítaniuk az alábbiaknak megfelelően:
a)
többek között ügyfél-átvilágítási programjaik révén folyamatosan felügyelniük kell a számlaműveleteket;
b)
elő kell írniuk a fizetési megbízások valamennyi olyan adatmezőjének kitöltését, amely az adott ügylet megbízójával és kedvezményezettjével kapcsolatos; amennyiben nem adják meg ezeket az adatokat, az ügylet végrehajtását el kell utasítaniuk;
c)
öt éven keresztül meg kell őrizniük az ügyletekre vonatkozó minden nyilvántartást, és kérésre ezeket a nemzeti hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk;
d)
ha alapos okuk van feltételezni, hogy hitelintézetekhez és pénzügyi intézményekhez kapcsolódó tevékenységeik megsérthetik e rendelet rendelkezéseit, az 5. és a 23. cikk sérelme nélkül haladéktalanul jelentést kell tenniük e gyanúról a pénzügyi hírszerző egységnek, vagy bármely egyéb, az érintett tagállam által kijelölt, illetékes hatóságnak. A pénzügyi hírszerző egység vagy az egyéb ilyen illetékes hatóság olyan nemzeti központként működik, amely fogadja és elemzi azokat a gyanús ügyletekről szóló jelentéseket, amelyek e rendelet esetleges megsértésére vonatkoznak. A pénzügyi hírszerző egységnek vagy az ilyen egyéb illetékes hatóságnak kellő időben, közvetlenül vagy közvetve hozzá kell férnie a feladatai megfelelő ellátásához szükséges pénzügyi, közigazgatási és bűnüldözési információkhoz, beleértve a gyanús ügyletekről szóló jelentések elemzését is.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a hitelintézetek és pénzügyi intézmények azon tevékenységeire vonatkoznak, amelyeket az alábbiakkal folytatnak:
a)
Iránban székhellyel rendelkező pénzváltók, hitelintézetek és pénzügyi intézmények;
b)
az Iránban székhellyel rendelkező pénzváltók, hitelintézeteknek és pénzügyi intézményeknek az 50. cikk hatálya alá tartozó fiókjai és leányvállalatai;
c)
az Iránban székhellyel rendelkező pénzváltók, hitelintézeteknek és pénzügyi intézményeknek az 50. cikk hatálya alá nem tartozó fiókjai és leányvállalatai; és
d)
azon pénzváltók, hitelintézetek és pénzügyi intézmények, amelyek székhelye nem Iránban található, de amelyek iráni lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező személyek és szervezetek ellenőrzése alatt állnak.
33. cikk
(1) Az 50. cikk hatálya alá tartozó hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára tilos a következő tevékenységek bármelyike:
a)
új bankszámla nyitása iráni székhellyel rendelkező hitelintézetnél vagy pénzügyi intézménynél, illetve a 32. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézetnél vagy pénzügyi intézménynél;
b)
új levelezőbanki kapcsolat kialakítása iráni székhellyel rendelkező hitelintézettel vagy pénzügyi intézménnyel, illetve a 32. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézettel vagy pénzügyi intézménnyel;
c)
új képviseleti iroda nyitása, illetve új fiók vagy leányvállalat létrehozása Iránban;
d)
új közös vállalkozás létrehozása iráni székhellyel rendelkező hitelintézettel vagy pénzügyi intézménnyel, illetve a 32. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézettel vagy pénzügyi intézménnyel.
(2) Tilos:
a)
engedélyt adni arra, hogy iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzügyi intézmény, illetve a 32. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézet vagy pénzügyi intézmény az Unió területén képviseleti irodát nyisson, illetve fiókot vagy leányvállalatot hozzon létre;
b)
iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzügyi intézmény, illetve a 32. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézet vagy pénzügyi intézmény számára vagy nevében olyan megállapodások megkötése, amelyek célja az Unió területén képviseleti iroda nyitása, illetve fiók vagy leányvállalat alapítása;
c)
engedélyt adni iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzügyi intézmény, illetve a 32. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézet vagy pénzügyi intézmény képviseleti irodája, fiókja vagy leányvállalata számára hitelintézeti tevékenység megkezdésére és folytatására, vagy bármely más, előzetes engedélyhez kötött tevékenységre, amennyiben a képviseleti iroda, fiók vagy leányvállalat nem működött 2010. július 26-át megelőzően;
d)
részesedés szerzése vagy kiterjesztése, vagy bármilyen más tulajdoni érdekeltség szerzése a 49. cikk hatálya alá tartozó hitelintézetben vagy pénzügyi intézményban a 32. cikk (2) bekezdésében említett hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények által.
34. cikk
Tilos:
a)
2010. július 26-a után kibocsátott állami vagy államilag garantált kötvényeket közvetlenül vagy közvetve eladni vagy venni a következő szereplők bármelyikének vagy bármelyikétől:
i.
Irán vagy annak kormánya, iráni állami szervek, vállalkozások és ügynökségek;
ii.
iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzügyi intézmény, illetve a 32. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézet vagy pénzügyi intézmény;
iii.
az i. vagy ii. pontban említett jogi személy, szervezet vagy szerv nevében vagy utasítására eljáró természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv;
iv.
az i., ii. vagy iii. pontban említett személy, szervezet vagy szerv tulajdonában lévő vagy általa ellenőrzött jogi személy, szervezet vagy szerv;
b)
az a) pontban említett személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek 2010. július 26-a után kibocsátott állami vagy államilag garantált kötvényekkel kapcsolatos brókerszolgáltatást nyújtani;
c)
az a) pontban említett személyek, szervezetek vagy szervek segítése állami vagy államilag garantált kötvények kibocsátásában brókerszolgáltatások nyújtásával, reklámtevékenységgel vagy az ilyen kötvényekhez kapcsolódó bármely egyéb szolgáltatással.
35. cikk
(1) Tilos biztosítást vagy viszontbiztosítást vagy biztosítást vagy viszontbiztosítást közvetíteni - az alábbiak számára:
a)
Irán vagy annak kormánya, iráni állami szervek, vállalkozások és ügynökségek;
b)
iráni személyek, szervezetek vagy szervek, kivéve a természetes személyeket; vagy
c)
az a) vagy b) pontban említett jogi személyek, szervezetek vagy szervek nevében vagy utasítására eljáró természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja nem vonatkozik a kötelező vagy felelősségbiztosításra vagy viszontbiztosításra vagy azok közvetítésére az Unióban lakóhellyel vagy székehellyel rendelkező iráni személyek, szervezetek vagy szervek részére, sem az Irán Unión belüli diplomáciai vagy konzuli képviseletei számára nyújtott biztosításra.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja nem vonatkozik - a a VIII. és IX. mellékletben felsorolt személyek kivételével - magánszemélyek számára nyújtott biztosításra vagy biztosítás közvetítésére, ideértve a beteg- és utasbiztosítást vagy a kapcsolódó viszontbiztosítást.
Az (1) bekezdés c) pontja nem akadályozza biztosítás vagy viszontbiztosítás nyújtását vagy biztosítás közvetítését olyan hajó, légi jármű vagy jármű tulajdonosa számára, amelyet az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett személy, szervezet vagy szerv bérel.
Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában egy személy, szervezet vagy szerv nem tekintendő úgy, hogy az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyek, szervezetek vagy szervek utasítására jár el, amennyiben ez az utasítás az iráni felségvizek vagy légtér területén hajók ideiglenes jellegű kikötésére, ki- és berakodására vagy biztonságos áthaladására, vagy légi járművek ideiglenes jellegű leszállására, ki- és berakodására vagy biztonságos áthaladására irányul.
(4) E cikk megtiltja a 2010. október 27-ét megelőzően megkötött biztosítási vagy viszontbiztosítási megállapodások meghosszabbítását vagy megújítását, de - a 23. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül - nem tiltja a hatálybalépés dátuma előtt megkötött megállapodások teljesítését.
VI. FEJEZET
A KÖZLEKEDÉSRE VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK
36. cikk
(1) Az olyan áruk és technológiák átadásának megakadályozása érdekében, amelyek a közös katonai listán szerepelnek, illetve amelyek szállítását, eladását, átadását, kivitelét vagy behozatalát e rendelet tiltja, valamint azon túlmenően, hogy a 2913/92/EGK rendeletben (21) és a 2454/93/EGK rendeletben (22) a belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatokat és a vámáru-nyilatkozatokat érintő vonatkozó rendelkezésekben meghatározottak szerint az érkezést és az indulást megelőzően az illetékes vámhatóságok számára tájékoztatást kell adni, annak a személynek, aki az e cikk (2) bekezdésben említett információt szolgáltat, nyilatkoznia kell továbbá arról, hogy az áruk szerepelnek-e a közös katonai listán vagy e rendelet hatálya alá tartoznak-e, illetve amennyiben az áruk kivitele engedélyhez kötött, részletesen be kell mutatniuk a megadott kiviteli engedélyt.
(2) Az e cikkben említett, előírt kiegészítő információkat az adott esetnek megfelelően írásos formában, illetve vámáru-nyilatkozaton kell benyújtani.
37. cikk
(1) Tilos iráni személy, szervezet vagy szerv közvetett vagy közvetlen tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló hajók üzemanyaggal való ellátása, ellátmányozása vagy bármely más módon történő kiszolgálása, amennyiben a szolgáltatók olyan - többek között az illetékes vámhatóságoktól a 36. cikkben említett érkezés és indulás előtti tájékoztatás alapján kapott - információk birtokában vannak, amelyek alapján megalapozottan megállapítható, hogy a hajók olyan árukat szállítanak, amelyek szerepelnek a közös katonai listán, vagy amelyek szállítása, eladása, átadása vagy kivitele e rendelet értelmében tilos, kivéve, ha a szolgáltatás nyújtása humanitárius és biztonsági okokból szükséges.
(2) Tilos iráni személy, szervezet vagy szerv közvetett vagy közvetlen tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló teherszállító légi járművek számára műszaki és karbantartási szolgáltatások nyújtása, amennyiben a szolgáltatók olyan - többek között az illetékes vámhatóságoktól a 36. cikkben említett érkezés és indulás előtti tájékoztatás alapján kapott - információk birtokában vannak, amelyek alapján megalapozottan megállapítható, hogy a teherszállító légi jármű olyan árukat szállít, amelyek szerepelnek a közös katonai listán, vagy amelyek szállítása, eladása, átadása vagy kivitele e rendelet értelmében tilos, kivéve, ha a szolgáltatás nyújtása humanitárius és biztonsági okokból szükséges.
(3) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott tilalmak addig alkalmazandók, amíg a rakományt nem ellenőrizték és szükség esetén le nem foglalták vagy el nem távolították.
Az ilyen lefoglalás és eltávolítás költségei - a nemzeti jogszabályokkal vagy az illetékes hatóság döntésével összhangban - az importőrt terhelik, avagy behajthatók a jogellenes szállítás, eladás, átadás vagy kivitel megkísérléséért felelős bármely más személytől vagy szervezettől is.
VII. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
38. cikk
(1) Nem teljesíthetők az olyan szerződésekkel vagy ügyletekkel kapcsolatos, bármilyen formájú követelések, amelyek teljesítését az e rendelet alapján előírt intézkedések közvetlenül vagy közvetve, egészben vagy részben befolyásolták, ideértve a kártérítési vagy egyéb hasonló jellegű követeléseket, mint például beszámítási követelést vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelést, nevezetesen kötvény, garancia vagy viszontgarancia - különösen pénzügyi garancia vagy pénzügyi viszontgarancia - kifizetésére vagy meghosszabbítására irányuló bármilyen követelés, amennyiben azokat az alábbiak nyújtották be:
a)
a VIII. és IX. mellékletben felsorolt, jegyzékbe vett személyek, szervezetek vagy szervek;
b)
egyéb iráni személyek, szervezetek vagy szervek, ideértve az iráni kormányt is;
c)
az a) és b) pontban említett személyeken, szervezeteken vagy szerveken keresztül, illetve a nevükben eljáró személyek, szervezetek vagy szervek.
(2) Valamely szerződés vagy ügylet teljesítését az ezen rendelet alapján megállapított intézkedések által érintettnek kell tekinteni, ha a követelés keletkezése vagy tartalma ezekre az intézkedésekre közvetlenül vagy közvetve visszavezethető.
(3) Egy követelés érvényesítésére vonatkozó bármely eljárás során a követelést érvényesíteni kívánó személyre hárul a bizonyítás terhe arra vonatkozóan, hogy a követelés teljesítését nem tiltja az (1) bekezdés.
(4) Ez a cikk nem érinti az (1) bekezdésben említett személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a szerződéses kötelezettségek teljesítése elmaradásának jogszerűségével kapcsolatos bírósági felülvizsgálathoz való jogát, e rendelettel összhangban.
39. cikk
A 8. és a 9. cikk, a 17. cikk (2) bekezdésének b) pontja, valamint a 30. és a 35. cikk alkalmazásában azok a szervek, szervezetek vagy jogtulajdonosok, amelyekkel egy nem iráni szuverén kormány eredetileg 2010. október 27-ét megelőzően termelésmegosztási egyezményt kötött, nem tekintendők iráni személynek, szervezetnek vagy szervnek. Ilyen esetekben és a 8. cikkel összefüggésben a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezések vagy technológiák eladásával, szállításával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatban a tagállam illetékes hatósága a végfelhasználót illetően megfelelő biztosítékokat kérhet bármely szervtől vagy szervezettől.
40. cikk
(1) A tájékoztatásról, a bizalmas kezelésről és a szakmai titoktartásról szóló alkalmazandó szabályok sérelme nélkül a természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek kötelesek:
a)
lakóhelyük vagy székhelyük szerinti tagállamok illetékes hatóságai részére haladéktalanul megadni minden olyan információt, amely elősegítheti e rendelet betartását,, például a 23. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és összegekre vonatkozó információt, és ezt az információt közvetlenül vagy a tagállamok útján továbbítani a Bizottságnak;
b)
együttműködni az illetékes hatóságokkal az említett információk ellenőrzése során.
(2) A Bizottságnak minden, hozzá közvetlenül beérkezett további információt az érintett tagállam rendelkezésére kell bocsátania.
(3) Minden, az e cikkel összhangban adott vagy kapott információt kizárólag arra a célra lehet felhasználni, amelyre azt adták vagy kapták.
41. cikk
Tilos az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása a 2., 5., 8., 9., 11., 13., 17.,, 22., 23., 30, 34. vagy 35. cikkben említett intézkedések megkerülése.
42. cikk
(1) A pénzeszközök vagy gazdasági források befagyasztása, illetve a pénzeszközök vagy gazdasági források rendelkezésre bocsátásának megtagadása - amennyiben e döntést jóhiszeműen hozták, abban a meggyőződésben, hogy az intézkedés e rendelettel összhangban áll - nem vonja maga után az azt végrehajtó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv, illetve ezek igazgatói vagy alkalmazottai felelősségét, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági források befagyasztása vagy visszatartása gondatlanság eredménye.
(2) Az e rendeletben megállapított intézkedések semmilyen felelősséget nem rónak az érintett természetes vagy jogi személyekre, szervezetekre vagy szervekre, amennyiben nem tudtak arról, és nem volt alapos okuk arra gyanakodni, hogy tevékenységükkel ezen tilalmakat megszegik.
(3) A 30., 31. és 32. cikkben említett információnak az e rendelet hatálya alá tartozó személy, szervezet vagy szerv általi, illetve egy ilyen személy, szervezet vagy szerv alkalmazottja vagy igazgatója általi, a 30., 31. és32. cikknek megfelelő, jóhiszemű közlése a személy vagy az intézmény, illetve annak igazgatói vagy alkalmazottai részéről semmiféle felelősséget nem hoz létre.
43. cikk
(1) A tagállamok minden olyan intézkedést meghozhatnak, amelyet a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére és a környezetvédelemre vonatkozó nemzetközi, uniós vagy nemzeti jogi kötelezettségek betartásának biztosításához szükségesnek ítélnek, abban az esetben, ha e rendelet végrehajtása iráni személlyel, szervezettel vagy szervvel folytatott együttműködést érinthet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedések alkalmazásában a 8. cikk, a 9. cikk, a 17. cikk (2) bekezdésének b) pontja, a 23. cikk (2) bekezdése, a 30. cikk és a 35. cikk szerinti tilalmak nem alkalmazandók.
(3) Az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot az (1) bekezdésben említett megállapításról, valamint arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt.
44. cikk
(1) A Bizottság és a tagállamok háromhavonta értesítik egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint megosztják egymással az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló bármely egyéb lényeges információt, különösen az alábbiakkal kapcsolatosan:
a)
a 23. cikk alapján befagyasztott pénzeszközök, valamint a 24., 25., 26. és 27. cikk alapján nyújtott engedélyek;
b)
a jogsértési és végrehajtási problémák, valamint a nemzeti bíróságok által hozott ítéletek.
(2) A tagállamok azonnal értesítik egymást és a Bizottságot bármely egyéb rendelkezésükre álló, vonatkozó információról, amely érintheti e rendelet hatékony végrehajtását.
45. cikk
A Bizottság:
a)
módosítja a II. mellékletet az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által tett megállapítások, illetve a tagállamok által szolgáltatott információk alapján;
b)
módosítja a III., IV., V., VI., VII. és IX. mellékleteket a tagállamok által szolgáltatott információk alapján.
46. cikk
(1) Amennyiben a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság jegyzékbe vesz egy természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet, a Tanács ezt a természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet felveszi a VIII. mellékletbe.
(2) Amennyiben a Tanács úgy határoz, hogy egy természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet a 23. cikk (2) és (3) bekezdésének a hatálya alá von, ennek megfelelően módosítja a IX. mellékletet.
(3) A Tanács döntését és a jegyzékbe vétel okait közli - amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben értesítés közzététele útján - az (1) vagy (2) bekezdésben említett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel, lehetővé téve számukra, hogy észrevételeket tegyenek.
(4) Amennyiben észrevételt tesznek, vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanácsnak felül kell vizsgálnia döntését, és erről értesítenie kell az érintett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet.
(5) Amennyiben az Egyesült Nemzetek Szervezete úgy dönt, hogy egy természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet töröl a jegyzékből, illetve módosítja a jegyzékben szereplő természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv azonosító adatait, a Tanács a VIII. mellékletet ennek megfelelően módosítja.
(6) A IX. mellékletben foglalt jegyzéket rendszeresen, legalább 12 havonta felül kell vizsgálni.
47. cikk
(1) A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok foganatosítása érdekében. Az elrendelt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
(2) A tagállamok e rendelet hatálybalépése után haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról, valamint azok bármely későbbi módosításáról.
48. cikk
(1) A tagállamok kijelölik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat, és azokat megadják a X. mellékletben felsorolt honlapokon. A tagállamok értesítik a Bizottságot a X. mellékletben felsorolt honlapok címeinek megváltozásáról.
(2) A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról - ideértve az illetékes hatóságok elérhetőségét is -, valamint bármely későbbi változásról.
(3) Azokban az esetekben, amikor e rendelet a Bizottság értesítésére, tájékoztatására vagy a vele történő egyéb kapcsolattartásra vonatkozó kötelezettségeket ír elő, az ilyen kommunikáció során a X. mellékletben feltüntetett címet és egyéb elérhetőségeket kell használni.
49. cikk
E rendelet alkalmazandó:
a)
az Unió területén, beleértve annak légterét;
b)
a tagállami joghatóság alá tartozó légi járművek vagy hajók fedélzetén;
c)
minden olyan, az Unió területén vagy azon kívül tartózkodó személyre, aki valamely tagállam állampolgára;
d)
egy tagállam joga szerint alakult vagy létesült, az Unió területén belüli vagy azon kívüli jogi személyekre, szervezetekre vagy szervekre;
e)
a részben vagy egészben az Unió területén végzett bármely üzleti tevékenység tekintetében a jogi személyekre, szervezetekre vagy szervekre.
50. cikk
A 961/2010/EU rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre való minden hivatkozást erre a rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni.
51. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 23-án.