SMĚRNICE RADY 2011/64/EU
ze dne 21. června 2011
o struktuře a sazbách spotřební daně z tabákových výrobků
(kodifikované znění)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 113 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Rady 92/79/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z cigaret (1), 92/80/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z jiných tabákových výrobků než cigaret (2) a 95/59/ES ze dne 27. listopadu 1995 o daních jiných než daních z obratu, které ovlivňují spotřebu tabákových výrobků (3), byly několikrát podstatně změněny (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by měly být uvedené směrnice kodifikovány.
(2)
Daňové právní předpisy Unie, které se týkají tabákových výrobků, potřebují zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zároveň vysoký stupeň ochrany lidského zdraví, jak vyžaduje článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie, s ohledem na to, že tabákové výrobky mohou způsobit vážné poškození zdraví a že Unie je stranou Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku. Měla by se zohlednit situace u každého jednotlivého druhu tabákového výrobku.
(3)
Jedním z cílů Smlouvy o Evropské unii je zachovat hospodářskou unii, jejíž vlastnosti se podobají vlastnostem vnitřního trhu, v jehož rámci existuje poctivá hospodářská soutěž. Pokud se jedná o tabákové výrobky, je předpokladem dosažení tohoto cíle, že v členských zemích nebudou daně ovlivňující spotřebu výrobků tohoto odvětví narušovat podmínky hospodářské soutěže a nebudou omezovat jejich volný pohyb v Unii.
(4)
Je třeba vymezit různé druhy tabákových výrobků, lišící se od sebe vlastnostmi a způsobem použití.
(5)
Je nutno rozlišovat mezi jemně řezaným tabákem k ruční výrobě cigaret a ostatními druhy tabáku ke kouření.
(6)
Tabákové smotky, které lze po prosté ruční manipulaci kouřit v daném stavu, je pro účely jednotného zdanění těchto výrobků třeba rovněž považovat za cigarety.
(7)
Je nutno vymezit výrobce jako fyzickou nebo právnickou osobu, která vyrábí tabákové výrobky a určuje maximální maloobchodní prodejní cenu pro každý členský stát, ve kterém jsou dotyčné výrobky určeny ke spotřebě.
(8)
V zájmu jednotného a spravedlivého zdanění by měla být stanovena definice cigaret, doutníků a doutníčků a ostatního tabáku ke kouření tak, aby s tabákovými smotky, které lze podle jejich délky považovat za dvě nebo více cigaret, bylo pro účely spotřební daně zacházeno jako se dvěma nebo více cigaretami, aby s určitým druhem doutníku, který je v mnoha ohledech podobný cigaretě, bylo pro účely spotřební daně zacházeno jako s cigaretou, aby s tabákem ke kouření, který je v mnoha ohledech podobný jemně řezanému tabáku k ruční výrobě cigaret, bylo pro účely spotřební daně zacházeno jako s jemně řezaným tabákem a aby byl jasně definován tabákový odpad. Vzhledem k hospodářským problémům, které by okamžité zavedení mohlo způsobit dotčeným německým a maďarským subjektům, by mělo být Německu a Maďarsku povoleno odložit zavedení definice doutníků a doutníčků do 1. ledna 2015.
(9)
Pokud se jedná o spotřební daně, musí mít zejména harmonizace jejich struktury za následek takový stav, kdy hospodářská soutěž různých kategorií tabákových výrobků náležejících k téže skupině nebude narušována důsledky zdaňování, a následně otevření vnitrostátních trhů členských zemí.
(10)
Zásadní potřeba hospodářské soutěže vyžaduje systém volné tvorby cen pro všechny skupiny tabákových výrobků.
(11)
Struktura spotřební daně z cigaret musí kromě specifické složky vypočtené na jednotku výrobku zahrnovat i poměrnou složku, která vychází z maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní. Daň z obratu z cigaret má stejný dopad jako valorická spotřební daň a tuto skutečnost je třeba vzít v úvahu při určování poměru mezi specifickou složkou spotřební daně a celkovým daňovým zatížením.
(12)
Aniž je dotčena smíšená struktura daně a maximální procentní podíl specifické složky na celkovém daňovém zatížení, měly by být členským státům dány k dispozici účinné prostředky, jak vybírat specifickou nebo minimální spotřební daň z cigaret, aby byla v rámci Unie zajištěna alespoň určitá minimální výše zdanění.
(13)
K řádnému fungování vnitřního trhu je nezbytné stanovit celkovou minimální spotřební daň ze všech kategorií tabákových výrobků.
(14)
Pokud jde o cigarety, měly by být zajištěny neutrální podmínky hospodářské soutěže pro výrobce, mělo by se omezit rozdělování trhů s tabákovými výrobky a měly by se zdůraznit cíle v oblasti zdraví. Minimální požadavek vztažený na cenu by se tedy měl vztahovat k vážené průměrné maloobchodní prodejní ceně a minimální požadavek v peněžním vyjádření by se měl vztahovat na všechny cigarety. Ze stejných důvodů by měla vážená průměrná maloobchodní prodejní cena sloužit jako vodítko pro poměřování významu specifické spotřební daně v rámci celkového daňového zatížení.
(15)
Pokud jde o ceny a výši spotřebních daní, a to především u cigaret, které představují zdaleka nejdůležitější kategorii tabákových výrobků, ale také u jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret, stále existují značné rozdíly mezi členskými státy, které mohou narušovat fungování vnitřního trhu. Určitý stupeň sbližování úrovně daní, které se v členských státech uplatňují, by pomohl snížit výskyt podvodů a pašování v Unii.
(16)
Toto sblížení by také pomohlo zajistit vyšší úroveň ochrany lidského zdraví. Úroveň zdanění se významným způsobem podílí na ceně tabákových výrobků, a ta má zase vliv na kuřácké návyky spotřebitelů. Podvody a pašování narušují daňově podmíněnou úroveň cen zejména u cigaret a jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret, a tím ohrožují dosažení cílů boje proti kouření i cílů ochrany zdraví.
(17)
Pokud jde o jiné výrobky než cigarety, měla by být harmonizována daňová zátěž pro všechny výrobky, které patří do jedné skupiny tabákových výrobků. Nejvhodnějším způsobem pro fungování vnitřního trhu je stanovení celkové minimální spotřební daně, která je vyjádřena jako procentní podíl nebo jako pevná částka na kilogram nebo určitý počet kusů.
(18)
Pokud jde o jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret, měl by být v Unii minimální požadavek vztažený na cenu stanoven tak, aby bylo dosaženo podobných účinků jako u cigaret, a jako výchozí bod by měla být brána vážená průměrná maloobchodní prodejní cena.
(19)
Je nutné sblížit minimální výše daně u jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret s minimální výší platnou pro cigarety, aby se lépe zohlednila míra konkurence mezi těmito dvěma výrobky, která se odráží v pozorovaných modelech spotřeby, a jejich stejně škodlivé vlastnosti.
(20)
Portugalsku by měla být poskytnuta možnost uplatňovat nižší sazbu daně z cigaret vyrobených malovýrobci a spotřebovaných v nejvzdálenějších regionech Azory a Madeira.
(21)
Přechodná období by měla členským státům umožnit, aby se úrovním celkové spotřební daně plynule přizpůsobily, a omezily se tak možné vedlejší účinky.
(22)
S cílem nepoškodit hospodářskou a sociální rovnováhu na Korsice je nezbytné a odůvodněné stanovit odchylku do 31. prosince 2015, na základě které může Francie uplatňovat u cigaret a jiných tabákových výrobků propuštěných ke spotřebě na Korsice sazbu spotřební daně, která je nižší než vnitrostátní sazba. Do uvedeného dne by měla být daňová pravidla pro tabákové výrobky propuštěné ke spotřebě na Korsice uvedena do plného souladu s pravidly platnými v kontinentální Francii. Je však třeba se vyhnout příliš náhlé změně, a proto by měla být spotřební daň, která je z cigaret a jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret vybírána na Korsice v současnosti, zvyšována postupně.
(23)
Většina členských států poskytuje osvobození od spotřební daně nebo vrací spotřební daň u určitých tabákových výrobků v závislosti na tom, k čemu se používají a takové osvobození nebo vrácení v případě zvláštního užití je třeba blíže určit v této směrnici.
(24)
Je nutné stanovit postup, který na základě zprávy Komise, která zohlední všechny příslušné faktory, umožní pravidelné přezkoumání sazeb a pevných částek stanovených touto směrnicí.
(25)
Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu a jejich použitelnost stanovených v příloze I části B,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
PŘEDMĚT
Článek 1
Tato směrnice stanoví obecné zásady harmonizace, struktury a sazeb spotřební daně, kterou členské státy uvalují na tabákové výrobky.
KAPITOLA 2
DEFINICE
Článek 2
1. Pro účely této směrnice se za tabákové výrobky považují:
a)
cigarety;
b)
doutníky a doutníčky;
c)
tabák ke kouření:
i)
jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret,
ii)
ostatní tabák ke kouření.
2. Za cigarety a tabák ke kouření se považují výrobky skládající se zcela nebo částečně z jiných látek než z tabáku, které jinak splňují kritéria uvedená v článku 3 nebo čl. 5 odst. 1.
Odchylně od prvního pododstavce se výrobky, které neobsahují žádný tabák, nepovažují za tabákové výrobky, jsou-li používány výhradně k lékařským účelům.
3. Aniž jsou dotčeny stávající předpisy Unie, nepředjímají definice uvedené v odstavci 2 tohoto článku a v článcích 3, 4 a 5 výběr systémů nebo úrovní zdanění pro různé skupiny výrobků, na něž se odkazuje v těchto článcích.
Článek 3
1. Pro účely této směrnice se za cigarety považují:
a)
tabákové smotky, jsou-li určeny ke kouření v daném stavu a které se nepovažují za doutníky nebo doutníčky ve smyslu čl. 4 odst. 1;
b)
tabákové smotky, které se jednoduchým neprůmyslovým postupem vkládají do dutinek z cigaretového papíru;
c)
tabákové smotky, které se jednoduchým neprůmyslovým postupem balí do cigaretového papíru.
2. Tabákový smotek podle odstavce 1 se pro účely spotřební daně považuje za dvě cigarety, je-li bez filtru nebo náustku delší než 8 cm, ne však delší než 11 cm, za tři cigarety, je-li bez filtru nebo náustku delší než 11 cm, ne však delší než 14 cm, atd.
Článek 4
1. Pro účely této směrnice se za doutníky nebo doutníčky považují níže uvedené výrobky, pokud je lze v nezměněném stavu kouřit a s ohledem na své vlastnosti a očekávání běžného spotřebitele jsou určeny výhradně ke kouření v nezměněném stavu:
a)
tabákové smotky s krycím listem ze surového tabáku;
b)
tabákové smotky naplněné trhanou tabákovou směsí, s krycím listem v obvyklé barvě doutníku z rekonstituovaného tabáku, jenž kryje celý výrobek, případně i filtr, avšak nikoli náustek v případě doutníků s náustkem, činí-li jejich jednotková hmotnost bez filtru nebo náustku nejméně 2,3 g a nejvýše 10 g a je-li obvod nejméně jedné třetiny délky alespoň 34 mm.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou Německo a Maďarsko do 31. prosince 2014 i nadále uplatňovat tento pododstavec:
Za doutníky nebo doutníčky, jsou-li určeny ke kouření v daném stavu, se považují:
a)
tabákové smotky tvořené zcela ze surového tabáku;
b)
tabákové smotky s krycím listem ze surového tabáku;
c)
tabákové svitky, naplněné drcenou tabákovou směsí, s krycím listem v obvyklé barvě doutníku, jenž kryje celý výrobek, případně i filtr, avšak ne náustek v případě doutníků s náustkem, a s obalovým listem, obojí z rekonstituovaného tabáku, činí-li jejich jednotková hmotnost bez filtru nebo náustku nejméně 1,2 g a je-li obal přiložen ve tvaru šroubovice pod ostrým úhlem nejméně 30° k podélné ose doutníku;
d)
tabákové svitky, naplněné drcenou tabákovou směsí, s krycím listem v obvyklé barvě doutníku z rekonstituovaného tabáku, jenž kryje celý výrobek, případně i filtr, avšak ne náustek v případě doutníků s náustkem, činí-li jejich jednotková hmotnost bez filtru nebo náustku nejméně 2,3 g a je-li obvod nejméně jedné třetiny délky alespoň 34 mm.
3. Za doutníky a doutníčky se považují rovněž výrobky skládající se částečně z jiných látek než z tabáku, které jinak splňují kritéria stanovená v odstavci 1.
Článek 5
1. Pro účely této směrnice se za tabák ke kouření považují:
a)
řezaný nebo jinak dělený tabák, kroucený nebo lisovaný do desek a vhodný ke kouření bez dalšího průmyslového zpracování;
b)
tabákový odpad dodaný k maloobchodnímu prodeji, na který se nevztahují článek 3 a čl. 4 odst. 1 a který je možné kouřit. Pro účely tohoto článku se tabákovým odpadem rozumějí zbytky z tabákových listů a vedlejší produkty získané při zpracování tabáku nebo při výrobě tabákových výrobků.
2. Tabák ke kouření, v němž je více než 25 % váhy tabákových částic užších než 1,5 mm, se považuje za jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret.
Členské státy mohou dále považovat za jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret tabák ke kouření, v němž je více než 25 % váhy tabákových částic o šířce 1,5 mm nebo větší a který se prodával nebo byl určen k prodeji pro ruční výrobu cigaret.
Článek 6
Za výrobce se považuje fyzická nebo právnická osoba usazená v Unii, která zpracovává tabák na tabákové výrobky určené k maloobchodnímu prodeji.
KAPITOLA 3
USTANOVENÍ POUŽITELNÁ PRO CIGARETY
Článek 7
1. Cigarety vyráběné v Unii i dovážené z třetích zemí podléhají valorické spotřební dani, která se vypočítává z nejvyšší maloobchodní prodejní ceny včetně cla, a dále specifické spotřební dani, která se vypočítává na jednotku výrobku.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy z vyměřovacího základu valorické spotřební daně z cigaret vyloučit clo.
2. Sazba valorické spotřební daně a pevná částka specifické spotřební daně musí být stejná pro všechny cigarety.
3. V konečné etapě harmonizace struktury se ve všech členských státech určí pro cigarety stejný poměr mezi specifickou spotřební daní a součtem valorické spotřební daně a daně z obratu tak, aby rozpětí maloobchodních prodejních cen spravedlivě odráželo rozdíly v dodacích cenách výrobců.
4. V případě potřeby může spotřební daň z cigaret zahrnovat prvek minimálního zdanění, pokud je důsledně dodržena smíšená struktura zdanění a rozsah specifické složky spotřební daně podle článku 8.
Článek 8
1. Procentní podíl specifické složky spotřební daně na celkovém daňovém zatížení cigaret se stanoví pomocí vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny.
2. Vážená průměrná maloobchodní prodejní cena se vypočítá tak, že se celková hodnota všech cigaret propuštěných ke spotřebě, na základě maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní, vydělí celkovým množstvím cigaret propuštěných ke spotřebě. Stanoví se do 1. března každého roku na základě údajů týkajících se všech cigaret propuštěných ke spotřebě v předchozím kalendářním roce.
3. Do 31. prosince 2013 činí specifická složka spotřební daně nejméně 5 % a nejvýše 76,5 % celkového daňového zatížení, které je tvořeno součtem:
a)
specifické spotřební daně;
b)
valorické spotřební daně a daně z přidané hodnoty (DPH) vybírané z vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny.
4. Od 1. ledna 2014 činí specifická složka spotřební daně z cigaret nejméně 7,5 % a nejvýše 76,5 % celkového daňového zatížení, které je tvořeno součtem:
a)
specifické spotřební daně;
b)
valorické spotřební daně a DPH vybírané z vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny.
5. Odchylně od odstavců 3 a 4, pokud v členském státě v důsledku změny vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret klesne specifická složka spotřební daně, vyjádřená jako procento celkového daňového zatížení, pod 5 nebo 7,5 % podle příslušného ustanovení či stoupne nad 76,5 % celkového daňového zatížení, není dotyčný členský stát povinen provést úpravu výše specifické spotřební daně dříve než od 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém ke změně došlo.
6. S výhradou odstavců 3, 4 a 5 tohoto článku a čl 7 odst. 1 druhého pododstavce mohou členské státy vybírat minimální spotřební daň z cigaret.
Článek 9
1. Členské státy uplatňují minimální spotřební daně z cigaret v souladu s pravidly této kapitoly.
2. Odstavec 1 se použije pro daně, které jsou podle této kapitoly vybírány z cigaret a které jsou tvořeny:
a)
specifickou spotřební daní z jednotky výrobku;
b)
valorickou spotřební daní vypočtenou na základě maximální maloobchodní prodejní ceny;
c)
DPH, která je úměrná maloobchodní prodejní ceně.
Článek 10
1. Celková spotřební daň (specifická daň a valorická daň, bez DPH) z cigaret činí nejméně 57 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě. Tato spotřební daň nesmí být nižší než 64 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu.
Členské státy, které vybírají spotřební daň ve výši nejméně 101 EUR z 1 000 kusů cigaret na základě vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, však nemusí splňovat požadavek 57 % úrovně stanovený v prvním pododstavci.
2. Od 1. ledna 2014 činí celková spotřební daň z cigaret nejméně 60 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě. Tato spotřební daň nesmí být nižší než 90 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu.
Členské státy, které vybírají spotřební daň ve výši nejméně 115 EUR z 1 000 kusů cigaret na základě vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, však nemusí splňovat požadavek 60 % úrovně stanovený v prvním pododstavci.
Pro dosažení úrovní požadovaných v prvním a druhém pododstavci se Bulharsku, Estonsku, Řecku, Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, Polsku a Rumunsku povoluje přechodné období do 31. prosince 2017.
3. Členské státy postupně zvýší spotřební daně tak, aby ke dnům uvedeným v odstavci 2 dosáhly úrovní požadovaných ve zmíněném odstavci.
Článek 11
1. Pokud v členském státě v důsledku změny vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret klesne celková spotřební daň pod úrovně stanovené v čl. 10 odst. 1 první větě a odst. 2 první větě, není dotyčný členský stát povinen provést úpravu této daně dříve než od 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém ke změně došlo.
2. Zvýší-li členský stát sazbu DPH u cigaret, může snížit celkovou spotřební daň až na výši, která se při vyjádření v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny rovná zvýšení sazby DPH rovněž vyjádřené v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, a to i pokud toto přizpůsobení vede k poklesu celkové spotřební daně pod úrovně vyjádřené v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, které jsou stanoveny v čl. 10 odst. 1 první větě a odst. 2 první větě.
Členský stát však spotřební daň znovu zvýší, aby dosahovala nejméně těchto úrovní nejpozději od 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém bylo toto snížení provedeno.
Článek 12
1. Portugalsko může uplatňovat sazbu daně nižší až o 50 % oproti sazbě stanovené v článku 10 z cigaret vyrobených malovýrobci, jejichž roční výroba nepřesahuje 500 tun, a spotřebovaných v nejvzdálenějších regionech Azory a Madeira.
2. Odchylně od článku 10 může Francie od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 i nadále uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně na cigarety propuštěné ke spotřebě v korsických departementech do výše roční kvóty 1 200 tun. Tato snížená sazba činí:
a)
do 31. prosince 2012: nejméně 44 % ceny cigaret nejžádanější cenové kategorie v těchto departementech;
b)
od 1. ledna 2013: nejméně 50 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě; spotřební daň nesmí být nižší než 88 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu;
c)
od 1. ledna 2015: nejméně 57 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě; spotřební daň nesmí být nižší než 90 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu.
KAPITOLA 4
USTANOVENÍ POUŽITELNÁ PRO TABÁKOVÉ VÝROBKY JINÉ NEŽ CIGARETY
Článek 13
Tyto skupiny tabákových výrobků vyrobených v Unii nebo dovezených z třetích zemí podléhají ve všech členských státech minimální spotřební dani stanovené v článku 14:
a)
doutníky a doutníčky;
b)
jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret;
c)
ostatní tabák ke kouření.
Článek 14
1. Členské státy uplatňují spotřební daň, kterou může být:
a)
buď valorická daň vypočtená na základě maximální maloobchodní prodejní ceny jednotlivých výrobků volně určené výrobci usazenými v Unii a dovozci z třetích zemí v souladu s článkem 15, nebo
b)
specifická daň, vyjádřená jako částka na kilogram nebo u doutníků a doutníčků na počet kusů, nebo
c)
smíšená daň kombinující valorickou a specifickou složku.
U valorické nebo smíšené daně mohou členské státy stanovit minimální výši spotřební daně.
2. Celková spotřební daň (specifická daň, valorická daň nebo kombinace obojího, bez DPH) vyjádřená jako procento nebo jako částka na kilogram nebo na počet kusů musí být nejméně rovna sazbě nebo minimální výši stanovené pro:
a) doutníky a doutníčky: 5 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní nebo 12 EUR za 1 000 kusů či za kilogram;
b) jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret: 40 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo 40 EUR za kilogram;
c) ostatní tabák ke kouření: 20 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní nebo 22 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2013 činí celková spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 43 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 47 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2015 činí celková spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 46 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 54 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2018 činí celková spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 48 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 60 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2020 činí celková spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 50 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 60 EUR za kilogram.
Vážená průměrná maloobchodní prodejní cena se vypočítá tak, že se celková hodnota jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě, na základě maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní, vydělí celkovým množstvím jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě. Stanoví se do 1. března každého roku na základě údajů týkajících se veškerého jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě v předchozím kalendářním roce.
3. Sazby nebo pevné částky uvedené v odstavcích 1 a 2 platí pro všechny výrobky, které patří do příslušné skupiny tabákových výrobků, aniž by dále byly v jednotlivých skupinách rozlišovány podle jakosti, obchodní úpravy, původu výrobků, použitého materiálu, vlastností zúčastněných podniků nebo podle jiných kritérií.
4. Odchylně od odstavců 1 a 2 může Francie od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 i nadále uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně na tabákové výrobky jiné než cigarety, propuštěné ke spotřebě v korsických departementech. Tato snížená sazba činí:
a) pro doutníky a doutníčky: nejméně 10 % maloobchodní prodejní ceny, včetně všech daní;
b) pro jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret:
i)
do 31. prosince 2012 nejméně 27 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní,
ii)
od 1. ledna 2013 nejméně 30 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní,
iii)
od 1. ledna 2015 nejméně 35 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní;
c) pro ostatní tabák ke kouření: nejméně 22 % maloobchodní prodejní ceny, včetně všech daní.
KAPITOLA 5
URČENÍ NEJVYŠŠÍ MALOOBCHODNÍ CENY TABÁKOVÝCH VÝROBKŮ, VÝBĚR SPOTŘEBNÍ DANĚ, VÝJIMKY A VRÁCENÍ DANĚ
Článek 15
1. Výrobci, popřípadě jejich zástupci nebo zmocněnci v Unii, a dovozci tabáku z třetích zemí mají právo určit nejvyšší maloobchodní prodejní cenu každého svého výrobku pro každou členskou zemi, ve kterých jsou příslušné výrobky určeny k propuštění ke spotřebě.
Ustanovení prvního pododstavce však nemůže být překážkou použití vnitrostátních předpisů o kontrole cenové hladiny nebo dodržování stanovených cen, jsou-li v souladu s přepisy Unie.
2. Pro zjednodušení vybírání spotřební daně mohou členské státy pro každou skupinu tabákových výrobků určit rozpětí maloobchodních prodejních cen za podmínky, že každé takové rozpětí je dostatečně široké a rozlišené, aby odpovídalo různorodosti výrobků pocházejících z Unie.
Každé rozpětí se vztahuje na všechny výrobky náležející do skupiny tabákových výrobků, jíž se týká, bez ohledu na jakost, vnější úpravu, původ výrobků nebo použitý materiál, vlastnosti podniků nebo jiná kritéria.
Článek 16
1. Nejpozději v konečné etapě harmonizace spotřební daně se harmonizují pravidla pro vybírání spotřební daně. Během předchozí etapy se spotřební daň vybírá v zásadě prostřednictvím daňového značení. Vybírají-li členské státy spotřební daň prostřednictvím daňového značení, jsou povinny zpřístupnit toto značení výrobcům a obchodníkům v ostatních členských státech. Vybírají-li spotřební daň jiným způsobem, dbají členské státy na to, aby žádné administrativní ani technické překážky, které z toho vyplývají, neomezovaly vzájemný obchod mezi členskými státy.
2. Pokud se jedná o podrobná pravidla pro vybírání a placení spotřební daně, podléhají dovozci a výrobci tabákových výrobků v Unii režimu uvedenému v odstavci 1.
Článek 17
Od spotřební daně mohou být osvobozeny tabákové výrobky, popřípadě daň z těchto výrobků vybraná může být vrácena, jedná-li se o:
a)
denaturované tabákové výrobky používané pro průmyslové nebo zahradnické účely;
b)
tabákové výrobky zničené pod úředním dohledem;
c)
tabákové výrobky určené výhradně pro vědecké zkoušky a pro zkoušky týkající se jakosti výrobku;
d)
tabákové výrobky, které výrobce znovu zpracovává.
Členské státy určí podmínky a formality, na jejichž splnění váží poskytnutí uvedeného osvobození od daně nebo vrácení daně.
KAPITOLA 6
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
1. Komise jednou ročně zveřejní hodnotu eura v národních měnách pro účely výpočtu výše celkové spotřební daně.
Pro směnné kurzy se použijí směnné kurzy platné první pracovní den v říjnu a zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie; uplatní se od 1. ledna následujícího kalendářního roku.
2. Členské státy mohou při ročních úpravách uvedených v odstavci 1 zachovat v platnosti dosavadní částky spotřebních daní, pokud by z přepočtu výše spotřebních daní vyjádřené v euru vyplývalo zvýšení spotřební daně vyjádřené v národní měně o méně než o 5 % nebo 5 EUR, podle toho, co je nižší.
Článek 19
1. Každé čtyři roky předloží Komise Radě zprávu a případně návrh týkající se sazeb a struktury spotřební daně stanovené v této směrnici.
Komise při vypracování zprávy zohlední řádné fungování vnitřního trhu, reálnou hodnotu sazeb spotřební daně a obecné cíle Smlouvy.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 vychází zejména z informací poskytnutých členskými státy.
3. Komise postupem podle článku 43 směrnice Rady 2008/118/ES (5) stanoví seznam statistických údajů potřebných pro vypracování zprávy, přičemž údaje týkající se jednotlivých fyzických nebo právnických osob jsou vyloučeny. Vedle údajů, jež jsou členským státům snadno dostupné, bude tento seznam obsahovat pouze údaje, jejichž sběr a shromáždění nejsou spojeny s nepřiměřenou administrativní zátěží pro členské státy.
4. Komise údaje nezveřejní ani jinak nesdělí, pokud by tím došlo k vyzrazení obchodního, průmyslového nebo profesního tajemství.
Článek 20
Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 21
Směrnice 92/79/EHS, 92/80/EHS a 95/59/ES ve znění směrnic uvedených v příloze I části A se zrušují, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu a jejich použitelnost stanovených v příloze I části B.
Odkazy na zrušené směrnice se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 22
Tato směrnice vstupuje v platnost dne 1. ledna 2011.
Článek 23
Tato směrnice je určena členským státům.
V Lucemburku dne 21. června 2011.
A TANÁCS 2011/64/EU IRÁNYELVE
(2011. június 21.)
a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról
(kodifikált szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A cigaretták adójának közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/79/EGK tanácsi irányelvet (1), a cigarettán kívüli dohánygyártmány adójának közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/80/EGK tanácsi irányelvet (2) és a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, a forgalmi adón kívüli egyéb adókról szóló, 1995. november 27-i 95/59/EK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében a fent említett irányelveket egységes aktusba foglalva kell kodifikálni.
(2)
A dohánytermékekre vonatkozó uniós adójogszabályoknak biztosítaniuk kell a belső piac megfelelő működését és ezzel egyidejűleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkében előírt magas szintű egészségvédelmet, szem előtt tartva, hogy a dohánytermékek súlyosan károsíthatják az egészséget, továbbá hogy az Unió részes fele az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének. A módosítások során figyelembe kell venni a különböző típusú dohánygyártmányok helyzetét.
(3)
Az Európai Unióról szóló Szerződés egyik célja egy gazdasági unió fenntartása, amely jellemzői hasonlítanak egy nemzeti piac jellemzőihez, amelyen belül egészséges verseny uralkodik. A dohánygyártmányok tekintetében e cél elérése előfeltételezi, hogy a tagállamokban az ezen ágazat termékeinek forgalmát érintő adók alkalmazása ne torzítsa a versenyfeltételeket, és az Unión belül ne akadályozza azok szabad mozgását.
(4)
Az egymástól jellemzőik és felhasználási céljuk alapján megkülönböztetett különböző típusú dohánygyártmányokat meg kell határozni.
(5)
Szükséges különbséget tenni a cigaretták sodrására szánt finomra vágott dohány és az egyéb fogyasztási dohány között.
(6)
Azon dohányrudat, amely meglévő állapotában egy egyszerű eljárás után dohányzásra alkalmas, szintén cigarettának kell tekinteni e termékek egységes adóztatása céljából.
(7)
A gyártót olyan természetes vagy jogi személyként kell meghatározni, aki ténylegesen dohányterméket gyárt, és megállapítja a legmagasabb kiskereskedelmi árat minden olyan tagállam számára, amelyikben a kérdéses termékeket szabad forgalomba bocsátják.
(8)
Az egységes és méltányos adóztatás érdekében a cigaretták, szivarok, szivarkák és egyéb fogyasztási dohányok fogalmát úgy kell meghatározni, hogy a hosszuk alapján két vagy több cigarettának megfelelő dohányrudakat a jövedéki adó szempontjából kettő vagy több cigarettának lehessen tekinteni, az a szivarfajta, amely számos tekintetben hasonlít egy cigarettához, a jövedéki adó szempontjából cigarettának minősüljön, és az a fogyasztási dohány, amely számos tekintetben hasonlít a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányhoz, a jövedéki adó szempontjából finomra vágott dohánynak minősüljön, a dohánytörmelék fogalmát egyértelműen meg kell határozni. Figyelembe véve mindazokat a gazdasági nehézségeket, amelyeket az azonnali végrehajtás okozhatna a német és a magyar gazdasági szereplőknek, Németország és Magyarország számára engedélyezni kell, hogy 2015. január 1-jéig elhalaszthassa a szivarok és szivarkák meghatározásának alkalmazását.
(9)
Különösen a jövedéki adók szerkezete összehangolásának kell ahhoz vezetnie, hogy az ugyanazon csoportba tartozó dohánygyártmányok kategóriái közötti verseny az adóterhek következtében ne torzuljon, és hogy ez a tagállamok nemzeti piacainak megnyitását valósítsa meg.
(10)
A szabad verseny követelménye a szabad árképzést jelenti a dohánygyártmányok minden csoportja tekintetében.
(11)
A cigarettákra vonatkozó jövedéki adó szerkezetének egy, a termékegységre számított tételes összetevő mellett tartalmaznia kell egy, valamennyi adót tartalmazó kiskereskedelmi áron alapuló százalékos összetevőt; mivel a cigarettákat terhelő forgalmi adónak ugyanaz a hatása, mint a ad valorem jövedéki adónak, és e tényt figyelembe kell venni a jövedéki adó tételes összetevője és a teljes adóteher közötti arány megállapításánál.
(12)
A vegyes adószerkezet és a teljes adóterhen belül a tételes összetevő maximális százalékarányának sérelme nélkül, hatékony eszközöket kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani, amelyekkel a cigarettára tételes vagy minimum jövedéki adót vethetnek ki, és ezáltal biztosíthatják, hogy legalább egy bizonyos minimális adóösszeg érvényesüljön az Unió egészén belül.
(13)
A belső piac megfelelő működése érdekében minimális jövedéki adót kell meghatározni a dohánygyártmányok minden kategóriájára.
(14)
A cigaretták tekintetében a termelők vonatkozásában semleges versenyfeltételeket kell biztosítani, a dohánypiacok felosztottságát csökkenteni kell, és az egészségvédelmi célkitűzéseket kell hangsúlyozni. Az árhoz kapcsolódó adóminimum alapját így a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárnak kell képeznie, egy pénzösszegben kifejezett adóminimumnak pedig valamennyi cigarettára vonatkoznia kell. Ugyanezen okokból kell a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat alapul venni a tételes jövedéki adóknak a teljes adóterhen belüli jelentősége felméréséhez.
(15)
Az árak és a jövedékiadó-szintek tekintetében különösen a cigaretta - a messze legjelentősebb dohánytermék-kategória -, valamint a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány tekintetében a tagállamok között még mindig jelentős eltérések léteznek, ami zavarhatja a belső piac működését. Az adószinteknek a tagállamok közötti bizonyos mértékű közelítése elősegítené a csalás és a csempészet Unión belüli visszaszorítását.
(16)
A közelítés elősegítené az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítását is. Az adószint lényeges tényező a dohánytermékek árában, amely pedig befolyásolja a fogyasztók dohányzási szokásait. A csalás és csempészet aláássa különösen a cigaretta és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány adóalapon kialakított árszintjét, és ezzel veszélyezteti a dohány-ellenőrzési és egészségvédelmi célkitűzések elérését.
(17)
A cigarettától eltérő termékek tekintetében harmonizált adóterhet kell megállapítani minden olyan termékre, amely a dohánygyártmánynak ugyanabba a csoportjába tartozik. Az általános minimális jövedéki adónak százalékban vagy kilogrammonkénti összegben történő kifejezése, illetve egy adott tételszámra való meghatározása a legmegfelelőbb a belső piac működése céljából.
(18)
A cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány tekintetében az Unióban egy árhoz kapcsolódó minimumadó alapját úgy kell meghatározni, hogy a cigaretta esetében kiváltotthoz hasonló hatást érjenek el, referenciaértéknek pedig a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat kell tekinteni.
(19)
A cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány minimumadóját közelíteni kell a cigarettákra vonatkozó minimumadókhoz annak érdekében, hogy a két termék közötti, a megfigyelt fogyasztási szokásokban tükröződő verseny intenzitása, valamint azonos mértékben ártalmas jellegük egyaránt figyelembevehetőbb legyen.
(20)
Portugáliának lehetőséget kell adni kedvezményes adó alkalmazására a kisüzemi termelésben előállított, és az Azori-szigetek és Madeira távoli régióin elfogyasztott cigarettákra vonatkozóan.
(21)
Az átmeneti időszakoknak lehetővé kell tenniük a tagállamok részére, hogy zökkenőmentesen igazodjanak a teljes jövedéki adó szintjeihez, korlátozva ezáltal a lehetséges mellékhatásokat.
(22)
Annak érdekében, hogy Korzika gazdasági és társadalmi egyensúlya ne sérüljön, 2015. december 31-ig eltérés biztosítása szükséges és indokolt, amely révén Franciaország a Korzikán szabad forgalomba bocsátott cigarettákra és egyéb dohánygyártmányokra vonatkozó nemzeti adómértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazhat. Az említett időpontra a Korzikán szabad forgalomba bocsátott dohánygyártmányokra vonatkozó adószabályokat teljes mértékben össze kell hangolni a francia anyaországbeli szabályokkal. Mindazonáltal el kell kerülni a túl hirtelen változást, és fokozatosan kell növelni Korzikán a cigarettát és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányt jelenleg terhelő jövedéki adót.
(23)
A tagállamok többsége bizonyos típusú dohánygyártmányok tekintetében mentességet ad a jövedéki adó alól, vagy jövedékiadó-visszatérítést alkalmaz azon az alapon, hogy milyen felhasználásra gyártják azokat, és ezen irányelvben meg kell határozni a konkrét felhasználásra alkalmazott mentességeket és visszatérítéseket.
(24)
Meg kell állapítani egy olyan eljárást, amely lehetővé teszi, hogy az ezen irányelvben meghatározott kulcsokat vagy összegeket egy, az összes megfelelő tényezőt figyelembe vevő bizottsági jelentés alapján időszakosan felülvizsgálják.
(25)
Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. FEJEZET
TÁRGY
1. cikk
Ezen irányelv megállapítja a tagállamok által a dohánygyártmányokra kivetett jövedéki adó szerkezete és adókulcsa összehangolásának általános elveit.
2. FEJEZET
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
2. cikk
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a dohánygyártmány:
a)
cigaretták;
b)
szivarok és szivarkák;
c)
fogyasztási dohány:
i.
cigaretták sodrására szánt finomra vágott dohány;
ii.
egyéb fogyasztási dohány.
(2) Cigarettának és fogyasztási dohánynak kell tekinteni az olyan termékeket, amelyek teljesen vagy részben dohánytól eltérő anyagokat tartalmaznak, de egyébként megfelelnek a 3. cikkben vagy az 5. cikk (1) bekezdésében rögzített követelményeknek.
Az első albekezdés ellenére nem lehet dohánygyártmánynak tekinteni azon termékeket, amelyek nem tartalmaznak dohányt, és azokat kizárólag gyógyászati célra használják.
(3) Az Unió meglévő rendelkezései ellenére, az e cikk (2) bekezdése szerinti, és a 3, 4. és 5. cikk szerinti meghatározások nem sértik az adózás rendszerének vagy szintjének kiválasztását, amelyet az e cikkekben említett különféle termékcsoportokra kell alkalmazni.
3. cikk
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a cigaretta:
a)
dohányrúd, amely meglévő állapotában dohányzásra alkalmas, és a 4. cikk (1) bekezdése értelmében nem minősül szivarnak vagy szivarkának;
b)
dohányrúd, amelyet egy egyszerű, nem ipari eljárással cigarettapapír-hüvelybe tolnak;
c)
dohányrúd, amelyet egy egyszerű, nem ipari eljárással cigarettapapír-lappal körbevesznek.
(2) A jövedéki adó szempontjából az (1) bekezdésben említett dohányrudat két darab cigarettának kell tekinteni, amenynyiben füstszűrő és szopóka nélkül 8 cm-nél hosszabb, de nem hosszabb mint 11 cm; három darab cigarettának kell tekinteni, amennyiben füstszűrő és szopóka nélkül 11 cm-nél hosszabb, de nem hosszabb mint 14 cm, és így tovább.
4. cikk
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a tulajdonságaik és a szokásos fogyasztói elvárások alapján a következő, dohányzásra alkalmas és kizárólag arra szánt dohányáruk minősülnek szivarnak vagy szivarkának:
a)
természetes dohánylevelekből álló külső borítékkal rendelkező dohányrudak;
b)
a kocsányozott keverékdohányból készült szivarbélből, valamint a szivar szokásos színével megegyező színű, regenerált dohánylevélből készült, és a terméket - adott esetben a füstszűrőt is beleértve, a szopókával ellátott szivaroknál azonban a szopóka kivételével - teljesen körülölelő, külső borítékból álló dohányrudak, amelyeknek darabsúlya - füstszűrő vagy szopóka nélkül - legalább 2,3 gramm és legfeljebb 10 gramm, valamint amelyek hosszának legalább egyharmadánál mért kerülete eléri a 34 millimétert.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően Németország és Magyarország 2014. december 31-ig folytathatja a következő albekezdés alkalmazását.
Szivar vagy szivarka a következő, amennyiben azok meglévő állapotukban dohányzásra alkalmasak:
a)
teljes egészében természetes dohányból készült dohányrúd;
b)
dohányrúd természetes dohányból készült borítékkal;
c)
dohányrúd kocsányozott keverékdohányból készült töltettel, a szivar szokásos színével megegyező, a terméket - adott esetben a füstszűrőt is, szopókás szivaroknál azonban a szopókát nem beleértve - teljesen körülölelő külső borítékkal, továbbá belső burokkal ellátva, amelyek mindegyike dohányfóliából készült, ha darabonkénti tömege - füstszűrő, illetve szopóka nélkül - legalább 1,2 g, és a külső boríték spirális irányban, legalább 30o-os hegyesszögben tekeredik fel a szivar hosszanti tengelyére;
d)
dohányrúd kocsányozott keverékdohányból készült töltettel, a szivar szokásos színével megegyező, a terméket - adott esetben a füstszűrőt is, szopókás szivaroknál azonban a szopókát nem beleértve - teljesen körülölelő, dohányfóliából készült külső borítékkal, ha darabonkénti tömege - füstszűrő, illetve szopóka nélkül - legalább 2,3 g, és kerülete a dohányrúd hosszának legalább egyharmadán legalább 34 mm.
(3) Azokat a termékeket, amelyek részben tartalmaznak dohánytól eltérő anyagokat is, de egyébként megfelelnek az (1) bekezdésben rögzített követelményeknek, szivarnak, illetve szivarkának kell tekinteni.
5. cikk
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a fogyasztási dohány:
a)
vágott vagy másképpen feldarabolt, tömbökbe csavart vagy préselt dohány, amely további ipari feldolgozás nélkül dohányzásra alkalmas;
b)
kiskereskedelmi értékesítésre felkínált dohánytörmelék, amely nem tartozik a 3. cikk és a 4. cikk (1) bekezdésének hatálya alá, és dohányzásra alkalmas. E cikk alkalmazásában dohánytörmeléknek kell tekinteni a dohány feldolgozása és a dohánytermékek előállítása során keletkező dohánylevél-maradványokat és melléktermékeket.
(2) Cigaretta sodrására szánt finomra vágott dohánynak kell tekinteni az olyan fogyasztási dohányt, amelyben a dohányrészecskék több mint 25 tömegszázalékát kisebb mint 1,5 milliméter szélességűre vágták.
A tagállamok azt a fogyasztási dohányt is cigaretta gyártására szánt finomra vágott dohánynak tekinthetik, amelyben a dohányrészecskék több mint 25 tömegszázalékát legalább 1,5 milliméter szélességűre vágták, és amelyet cigaretta sodrására szolgáló dohányként adtak el, illetve szándékoznak eladni.
6. cikk
A gyártó az Unión belül letelepedett olyan természetes vagy jogi személy, amely kiskereskedelmi forgalomba hozatala céljából a dohányt feldolgozott termékké alakítja át.
3. FEJEZET
A CIGARETTÁKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
7. cikk
(1) Az Unióban gyártott cigarettákra és a harmadik országokból behozott cigarettákra a vámokat is tartalmazó legmagasabb kiskereskedelmi ár alapján számított ad valorem jövedéki adót és a termék egységére meghatározott tételes jövedéki adót kell kivetni.
Az első albekezdés ellenére a tagállamok kizárhatják a vámokat a cigaretták ad valorem jövedéki adójának számítási alapjából.
(2) A ad valorem jövedéki adó mértékének és a tételes jövedéki adó összegének minden cigaretta esetén egyformának kell lennie.
(3) A szerkezeti összehangolás végső fázisában minden tagállamban a cigarettákra ugyanazon arányt alkalmazzák a ad valorem jövedéki adó és a forgalmi adó összege, valamint a tételes jövedéki adó között oly módon, hogy a kiskereskedelmi ártartomány híven tükrözze a gyártók szállítási árai közötti különbségeket.
(4) Amennyiben szükséges, a cigarettákra kivetett jövedéki adó magában foglalhat egy minimum adókomponenst, feltéve, hogy az adózás vegyes szerkezetét és a jövedéki adó tételes összetevőjének tekintetében a 8. cikkben meghatározott sávot szigorúan betartják.
8. cikk
(1) A jövedéki adó tételes összetevőjének a cigarettákra vonatkozó teljes adóteher összegén belüli százalékarányát a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján kell kiszámolni.
(2) A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott cigaretták összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabad forgalomba bocsátott cigaretták teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év valamennyi forgalomba hozatalra vonatkozó adatai alapján.
(3) 2013. december 31-ig a kivetett jövedéki adó tételes összetevője nem lehet annak a teljes adótehernek az 5 %-ánál alacsonyabb és 76,5 %-ánál magasabb, amely a következők együttes összege:
a)
tételes jövedéki adó;
b)
a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárra kivetett ad valorem jövedéki adó és hozzáadottérték-adó (héa).
(4) 2014. január 1-jétől a cigarettákra kivetett jövedéki adó tételes összetevője nem lehet annak a teljes adótehernek a 7,5 %-ánál alacsonyabb és 76,5 %-ánál magasabb, amely a következők együttes összege:
a)
tételes jövedéki adó;
b)
a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárra kivetett ad valorem jövedéki adó és héa.
(5) A (3) és (4) bekezdés rendelkezéseitől eltérően, amenynyiben egy tagállamban a cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának változása miatt a jövedéki adónak a teljes adóteher százalékában kifejezett tételes összetevője a teljes adóteher 5 vagy 7,5 %-a (amelyik alkalmazandó) alá csökken vagy 76,5 %-a fölé emelkedik, az érintett tagállam a változás bekövetkeztének évét követő második év január 1-jéig tartózkodhat a tételes jövedéki adó összegének kiigazításától.
(6) Az e cikk (3), (4) és (5) bekezdésére és a 7. cikk (1) bekezdésének második albekezdésére is figyelemmel, a tagállamok jövedéki minimumadót vethetnek ki a cigarettákra.
9. cikk
(1) A tagállamok az e fejezetben előírt szabályoknak megfelelő minimális fogyasztási adót alkalmaznak a cigarettára.
(2) Az (1) bekezdést azokra az adókra kell alkalmazni, amelyeket ezen fejezet alapján vetettek ki a cigarettára, és amelyek a következőkből állnak:
a)
egy különleges jövedéki adó, amely a termék minden egységére vonatkozik;
b)
egy ad valorem jövedéki adó, amelyet a maximális kiskereskedelmi ár alapján számítottak;
c)
egy héa, amely a kiskereskedelmi árral arányos.
10. cikk
(1) A cigarettára kivetett teljes jövedéki adó (tételes és ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 57 %-a. Ez a jövedéki adó a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 64 EUR.
Azonban azon tagállamoknak, amelyek a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján legalább 101 EUR értékben állapítják meg az 1 000 darab cigarettára kivetett jövedéki adó mértékét, nem szükséges alkalmazniuk az első albekezdésben előírt 57 %-os követelményt.
(2) 2014. január 1-jétől a cigarettára kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 60 %-a. Ez a jövedéki adó a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 90 EUR.
Azonban azon tagállamoknak, amelyek a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján legalább 115 EUR értékben állapítják meg az 1 000 darab cigarettára kivetett jövedéki adó mértékét, nem szükséges alkalmazniuk az első albekezdésben előírt 60 %-os követelményt.
Az első és második albekezdésben meghatározott követelmények teljesítéséhez Bulgária, Észtország, Görögország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország és Románia 2017. december 31-ig tartó átmeneti időszakban részesül.
(3) A tagállamok fokozatosan emelik a jövedéki adókat annak érdekében, hogy a (2) bekezdésben meghatározott időpontokra megfeleljenek a (2) bekezdésben említett követelményeknek.
11. cikk
(1) Amennyiben egy tagállamban a cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárában változás következik be, és ezzel a teljes jövedéki adó a 10. cikk (1) bekezdésének első mondatában és a (2) bekezdésének első mondatában meghatározott szint alá csökken, az érintett tagállam a változás évét követő második év január 1-jéig tartózkodhat a jövedéki adó kiigazításától.
(2) Amennyiben egy tagállam felemeli a cigarettákra kivetett héa kulcsát, a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett teljes jövedéki adót akkora összeggel csökkentheti, amely megegyezik a - szintén a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett - héa növekményével, még abban az esetben is, ha az említett kiigazítás eredményeképpen a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett teljes jövedéki adó a 10. cikk (1) bekezdésének első mondatában és (2) bekezdésének első mondatában meghatározott szint alá csökken.
Mindazonáltal a tagállamok újból növelik a jövedéki adót annak érdekében, hogy a csökkentés évétől számított második év január 1-jéig elérjék legalább az említett szinteket.
12. cikk
(1) Portugália a 10. cikkben megállapítottnál legfeljebb 50 %-kal alacsonyabb kedvezményes kulcsot alkalmazhat arra a cigarettára, amelyet az Azori-szigetek és Madeira távoli régióin fogyasztanak el, és amelyet olyan kisüzemi termelők állítanak elő, akiknek az éves termelése egyenként nem haladja meg az 500 tonnát.
(2) A 10. cikktől eltérően Franciaország 2010. január 1-jétől2015. december 31-ig továbbra is kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazhat az 1 200 tonna éves kvótát nem meghaladó mennyiségben Korzika megyéiben forgalomba hozott cigarettákra. E kedvezményes mérték a következő:
a)
2012. december 31-ig: az említett megyékben a legkeresettebb árkategóriába tartozó cigaretták esetében legalább 44 %;
b)
2013. január 1-jétől: a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább az 50 %-a; a jövedéki adónak a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 88 EUR-nak kell lennie;
c)
2015. január 1-jétől: a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább az 57 %-a; a jövedéki adónak a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 90 EUR-nak kell lennie.
4. FEJEZET
A CIGARETTÁN KÍVÜLI DOHÁNYGYÁRTMÁNYOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
13. cikk
Az Unióban gyártott vagy a harmadik országokból importált dohánytermékek következő csoportjai minden tagállamban a 14. cikkben meghatározott minimális jövedéki adó alá tartoznak:
a)
a szivarok és a szivarkák;
b)
a cigaretták sodrására szánt, finomra vágott dohány;
c)
az egyéb szívható dohány.
14. cikk
(1) A tagállamok olyan jövedéki adót alkalmaznak, amely lehet:
a)
vagy egy, valamennyi termék legmagasabb kiskereskedelmi ára alapján kiszámított értékarányos (ad volorem) adó, amely árat az Unióban letelepedett gyártók és a harmadik országokból importálók szabadon határoznak meg a 15. cikknek megfelelően; vagy
b)
egy tételes adó, amelyet kilogrammonkénti, illetve a szivarok és szivarkák esetében vagylagosan adott darabszám szerinti összeggel határoznak meg; vagy
c)
a kettő kombinációja, amely kombinálja az ad valorem összetevőt és a tételes összetevőt.
Azon esetekben, amikor a jövedéki adó ad valorem vagy kombinált, a tagállamok megszabhatják a jövedéki adó minimumöszszegét.
(2) A százalékban, kilogrammonkénti összegben vagy adott darabszámra meghatározott teljes jövedéki adó (tételes és/vagy ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) meg kell hogy feleljen legalább a következő mértékeknek vagy minimumösszegeknek:
a) szivarok vagy szivarkák esetében: a valamennyi adót magában foglaló kiskereskedelmi eladási ár 5 %-a vagy 1 000 darabonként vagy kilogrammonként 12 EUR;
b) cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány esetében: a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának 40 %-a vagy kilogrammonként 40 EUR;
c) egyéb fogyasztási dohány esetében: a valamennyi adót magában foglaló kiskereskedelmi eladási ár 20 %-a vagy kilogrammonként 22 EUR.
2013. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 43 %-a, vagy kilogrammonként legalább 47 EUR.
2015. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 46 %-a, vagy kilogrammonként legalább 54 EUR.
2018. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 48 %-a, vagy kilogrammonként legalább 60 EUR.
2020. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 50 %-a, vagy kilogrammonként legalább 60 EUR.
A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabad forgalomba bocsátott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év valamennyi forgalomba hozatalra vonatkozó adatai alapján.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett kulcsok vagy összegek minden olyan termékre érvényesek, amelyek az érintett dohánygyártmány csoportjába tartoznak, anélkül, hogy az egyes csoportokon belül különbséget tennének a minőséget, a kiszerelést, a termék származását, a felhasznált anyagokat, az érintett cégek jellemzőit vagy bármilyen más kritériumot illetően.
(4) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően Franciaország 2010. január 1-jétől2015. december 31-ig továbbra is kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazhat a Korzika megyéiben szabad forgalomba bocsátott, a cigarettán kívüli dohánygyártmányokra. A kedvezményes mérték a következő:
a) a szivarok és a szivarkák esetében: az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 10 %-a;
b) a cigaretták sodrására szánt, finomra vágott fogyasztási dohány esetében:
i.
2012. december 31-ig az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 27 %-a;
ii.
2013. január 1-jétől az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 30 %-a;
iii.
2015. január 1-jétől az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 35 %-a;
c) az egyéb fogyasztási dohány esetében: az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 22 %-a.
5. FEJEZET
A DOHÁNYGYÁRTMÁNY LEGMAGASABB KISKERESKEDELMI ÁRÁNAK MEGHATÁROZÁSA, A JÖVEDÉKI ADÓ BESZEDÉSE, MENTESSÉGEK ÉS VISSZATÉRÍTÉSEK
15. cikk
(1) A gyártók, vagy adott esetben azok Unión belüli képviselői vagy megbízottjai, valamint a harmadik országokból dohányt importálók szabadon határozhatják meg a legmagasabb kiskereskedelmi árat minden termék esetében és minden tagállam számára, ahol a kérdéses terméket szabad forgalomba bocsátják.
Az első albekezdés azonban nem akadályozhatja az árszínvonalak ellenőrzésére vonatkozó nemzeti jogalkotási rendszerek végrehajtását, vagy a meghatározott árak betartását, feltéve, hogy azok összeegyeztethetők az Unió jogalkotásával.
(2) A jövedéki adók kivetésének megkönnyítése érdekében a tagállamok a dohánygyártmányok minden csoportjára kiskereskedelmi árskálákat rögzíthetnek olyan feltételek között, hogy minden skálának kielégítő alkalmazási köre és változatossága legyen ahhoz, hogy ténylegesen megfeleljen az Unióból származó termékek változatosságának.
Minden skála érvényes a kérdéses dohánygyártmány-csoportba tartozó összes termékre, a minőségre, a kiszerelésre, a termékek vagy a felhasznált anyagok eredetére, a vállalkozás jellemzőire vagy bármilyen más feltételre vonatkozó megkülönböztetés nélkül.
16. cikk
(1) Legkésőbb a jövedéki adó harmonizációjának végső fázisában össze kell hangolni a jövedéki adó beszedésének szabályait. A megelőző fázisban a jövedéki adót alapvetően adójegyek útján szedik be. Ha a jövedéki adót adójegyek útján szedik be, a tagállamok kötelesek az adójegyeket a többi tagállam gyártója és forgalmazója számára is elérhetővé tenni. Ha a jövedéki adót más úton szedi be, a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy sem adminisztratív, sem technikai akadály ne befolyásolja ennek következtében a tagállamok közötti kereskedelmet.
(2) A dohánygyártmányok importőrei és uniós gyártói azon rendszer alá tartoznak, amelyet az (1) bekezdés ír elő a jövedéki adó beszedését és megfizetését illetően.
17. cikk
Mentesülhetnek a jövedéki adó alól, illetve a már befizetett jövedéki adót visszaigényelhetik a következők után:
a)
ipari és kertészeti célokra használt denaturált dohánygyártmányok;
b)
hatósági felügyelet alatt megsemmisített dohánygyártmányok;
c)
olyan dohánygyártmányok, amelyeket kizárólag tudományos kísérletek céljaira, vagy a termékminőséggel kapcsolatos vizsgálatokra használnak;
d)
olyan dohánygyártmányok, amelyeket a gyártó újra feldolgoz.
A tagállamok maguk határozzák meg azon körülményeket és alaki követelményeket, amelyek a fent említett mentességekre és visszatérítésekre vonatkoznak.
6. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
18. cikk
(1) A Bizottság évente egyszer közzéteszi az euró nemzeti pénznemekben megállapított értékét, amely a teljes jövedéki adó összegeire alkalmazandó.
Az alkalmazandó átváltási árfolyamok az október első munkanapján érvényes és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett árfolyamok kell, hogy legyenek, és ezeket a következő naptári év január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben előírt éves kiigazítás során a tagállamok fenntarthatják a hatályos jövedékiadó-összegeket, ha az euróban kifejezett jövedékiadó-összegek átváltása nemzeti valutában kifejezve a jövedéki adó 5 %-ánál vagy 5 EUR-nál kisebb növekedését eredményezné, bármelyik is az alacsonyabb összeg.
19. cikk
(1) A Bizottság négyévente jelentést nyújt be a Tanácsnak és - adott esetben - javaslatot tesz a jövedéki adó ezen irányelvben megállapított kulcsaira és szerkezetére.
A Bizottság jelentése figyelembe veszi a belső piac megfelelő működését, a jövedékiadó-kulcsok reálértékét és a Szerződés szélesebb körű célkitűzéseit.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentésnek elsősorban a tagállamok által nyújtott információkon kell alapulnia.
(3) A Bizottság a 2008/118/EK tanácsi irányelv (5) 43. cikkében említett eljárással összhangban összeállítja a jelentéshez szükséges statisztikai adatok listáját, amely nem foglal magában az egyes természetes vagy jogi személyekkel kapcsolatos adatokat. A tagállamoknak már rendelkezésére álló adatokon kívül a lista kizárólag olyan adatokat tartalmaz, amelyek összegyűjtése és összeállítása nem ró aránytalan adminisztratív terhet a tagállamokra.
(4) A Bizottság nem tesz közzé és más módon sem hoz nyilvánosságra adatokat, ha ezáltal üzleti, ipari vagy foglalkozási titkot fedne fel.
20. cikk
A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
21. cikk
Az I. melléklet A. részében említett irányelvekkel módosított 92/79/EGK, 92/80/EGK és a 95/59/EK irányelv hatályát veszti, az I. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
22. cikk
Ez az irányelv 2011. január 1-jén lép hatályba.
23. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Luxembourgban, 2011. június 21-én.