ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. augusztus 4.)
a C 40/08 (korábbi N 163/08) számú, Lengyelország által a PZL Hydral S.A. számára nyújtott állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 5406. számú dokumentummal történt)
(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/690/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a C(2008) 4753 végleges határozatra (1), amelyben a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott, és a C(2008) 6371 végleges határozatra (2), amely a C 40/2008 (korábbi N 163/2008) számú támogatás tekintetében meghosszabbítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást,
miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezések alapján tegyék meg észrevételeiket,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A 2008. március 27-én kelt levélben a lengyel hatóságok bejelentették a PZL Hydral S.A. (a továbbiakban: PZL Hydral) szerkezetátalakítására vonatkozó tervet. 2008. május 6-án kelt levelében a Bizottság további információkat kért. A lengyel hatóságok 2008. június 4-i levelükben kérték a válaszadási határidő 2008. június 27-éig történő meghosszabbítását; a Bizottság 2008. június 10-én kelt levelében hozzájárult ehhez. A lengyel hatóságok 2008. július 7-i levelükben közöltek további információkat a szerkezetátalakítási tervet illetően.
(2)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást (a hivatalos vizsgálati eljárást) 2008. szeptember 10-én indították meg. Ezt követően egy 2008. november 12-én elfogadott határozattal meghosszabbították a hivatalos vizsgálati eljárást.
(3)
Lengyelország 2008. október 14-én és 2008. december 22-én tette meg észrevételeit, további információkat pedig 2009. április 7-én közölt. A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.
(4)
A lengyel hatóságokkal való találkozókra 2009. április 27-én, 2009. október 14-én és 2010. február 12-én került sor. A Bizottság 2009. december 18-án további információkat kért. Több e-mail váltásra került sor a Bizottság és a lengyel hatóságok között, a lengyel hatóságok a következő napokon szolgáltak e-mailben további információkkal: 2009. október 20., 2009. november 23., 2009. december 15., 2010. január 13., 2010. január 16., 2010. február 9., 2010. február 10., 2010. február 26., 2010. március 1., 2010. március 3., 2010. március 4., 2010. március 19., 2010. május 5., 2010. május 12., 2010. május 20., 2010. május 28., 2010. június 3., 2010. június 4., 2010. június 7., 2010. június 8., 2010. június 9., 2010. június 17., 2010. június 23., 2010. június 24., 2010. június 28., 2010. július 7., 2010. július 8., 2010. július 9., 2010. július 12. és 2010. július 13.
II. LEÍRÁS
II.1. A kedvezményezettek: PZL Hydral és PZL Wrocław
(5)
A PLZ Hydralt 1946-ban állami vállalatként alapították. Jelenleg nagyvállalat, amely 2008-ig polgári és katonai ipari hidraulika gyártására, valamint mindenféle típusú repülőgépmotor elektronikus hidromechanikus üzemanyag-szabályozó rendszerének, légi járművek hidraulikus irányítórendszereinek és helikopterek erőátviteli hidraulikájának tervezésére, gyártására és szervizelésére szakosodott. 2008 óta a PZL Hydral egy vállalatcsoport anyavállalataként működik, saját ipari tevékenységet már nem folytat.
(6)
2003-ban az állami tulajdonban álló Iparfejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: IÜ) megszerezte az Államkincstártól a PZL Hydral részvényeinek 80,94 %-át (1 284 686 részvényt). További részvényeket ruházott át az Államkincstár az IÜ-re 2005-ben (499 103 részvény), ami az IÜ részesedését 87,39 %-ra növelte, 2007-ben (64 374 részvény), ami a részesedést 90,54 %-ra növelte, és 2010. január 12-én (38 399 részvény), amivel a részesedés 92,42 %-ra nőtt. Minden ilyen tranzakcióra 1 PLN jelképes áron került sor. 2010. január 12. óta 18 886 562 részvény van az IÜ tulajdonában, 18 865 620 PLN névértékben. A fennmaradó (7,58 %) részvények, amelyek névértéke 1 547 210, jelenleg az alkalmazottak tulajdonában vannak.
(7)
2007-ben a PZL Hydral a következő leányvállalatokat irányította: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., amelynek fő tevékenysége acél alkatrészek öntése, megmunkálása és kezelése; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., amely hőenergia előállításával és értékesítésével foglalkozik; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., amely szelepeket és hidraulikus elosztókat gyárt, fémberendezéseket munkál meg és hidraulikus gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó javítási szolgáltatásokat nyújt, és a PZL Wrocław Sp. z o.o. (a továbbiakban: PZL Wrocław). Ezenkívül a PZL Hydral két másik, jelenleg felszámolási eljárás alatt álló vállalatot is irányított. 2006 végén a vállalatcsoportnak összesen 795 alkalmazottja volt.
(8)
A PZL Wrocławot a PZL Hydral kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalatként alapították 2004-ben, abból a célból, hogy egy olyan működő vállalkozást hozzanak létre, amely átvenné a PZL Hydral operatív ágát, így lehetővé téve ez utóbbi számára, hogy holdingtársaságként működjön és irányítsa a PZL Hydral csoport szerkezetátalakítási folyamatát.
(9)
A PZL Wrocław eszközeinek egy része 2004 óta vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy a PZL Hydral könyvei szerinti értéken történő értékesítés útján került a PZL Hydraltól a PZL Wrocław tulajdonába, amint az 1. táblázatban szerepel.
1. táblázat
Eszközök átruházása természetbeni hozzájárulásként vagy értékesítés útján (PLN-ben)
Átruházás dátuma
Eszközök típusa
Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás)
Eszközök könyv szerinti értéke
2004.12.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
3 917 321,0
2004.12.30.
immateriális javak
természetbeni hozzájárulás
801 332,0
2004.12.30.
folyamatban lévő munka
természetbeni hozzájárulás
1 251 352,0
2004.12.30.
anyagok
természetbeni hozzájárulás
251 719,0
2006.11.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
138 516,44
2006.11.30.
anyagok
természetbeni hozzájárulás
679 915,73
2006.11.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
1 186 803,54
2006.11.30.
immateriális javak
természetbeni hozzájárulás
290 268,95
2007.6.20.
befektetett eszközök - ingóság
értékesítés
1 250 000,0
2007.12.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
1 293 600,0
2008.12.21/23.
folyamatban lévő munka
értékesítés
5 230 644,91
2008.3.27.
anyagok
értékesítés
2 985 631,15
2009.3.10.
anyagok
értékesítés
304 294,33
(10)
Azokat a tárgyi befektetett eszközöket, amelyek a PZL Hydraltól kerültek a PZL Wrocław tulajdonába, vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy értékesítés útján ruházták át, a 2. táblázat szerint. Az ügylet értéke mindkét esetben független szakértő értékelésén alapult. Az átruházásukkor ezeket a befektetett eszközöket már ingatlanra vonatkozó jelzálog terhelte a következő állami hitelezők javára: Társadalombiztosítási Hivatal, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal és Wrocław Város Tanácsa, 142,558 millió PLN értékben.
2. táblázat
Ingatlanátruházás (PLN-ben)
Átruházás dátuma
Eszközök típusa
Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás)
Eszközök könyv szerinti értéke
2007.12.30.
befektetett eszközök - ingatlan
természetbeni hozzájárulás
8 337 000,0
2007.12.30.
befektetett eszközök - ingatlan
értékesítés
10 309 508,56
(11)
2007. december 31-én a PZL Hydral a PZL Wrocław tőkéjéhez történő természetbeni hozzájárulásként 918 900 PLN névértékű pénzeszközöket ruházott át a PZL Wrocławra.
(12)
A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2006. január 17. és 2010. április 27. között átruházott többi eszközt a könyv szerinti értékén értékesítették, és ezeket zálogjog- vagy jelzálogmentes, befejezetlen beruházások átruházásai alkották.
(13)
A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2004 és 2010 között átruházott eszközök összértéke 44 708 791,02 PLN-t tett ki.
(14)
A PZL Hydral 2008-ban 559, 2009-ben pedig 37 alkalmazottat adott át a PZL Wrocławnak.
(15)
A PZL Wrocław a lengyel fegyveres erők által használt légi járművekhez való alkatrészeket gyárt (2007 végéig ezt a PZL Hydral végezte), és a lengyel hadsereg által használt felszerelések karbantartásából és javításából álló szolgáltatásokat nyújt. A katonai termékek a lengyel fegyveres erők technikai követelményeinek megfelelően átesnek a terméktípusnak megfelelő tanúsítási eljáráson. Minden lépésnél egyedi dokumentáció készül, és ezeket a termékeket (és a hozzájuk kapcsolódó karbantartási szolgáltatásokat) állandó katonai képviselő felügyeli.
(16)
A PZL Wrocław jelenleg a bel- és közigazgatásügyi miniszter 2007. január 17-én kiadott, B-007/2007 számú, a következő területeken végzett üzleti tevékenységekre vonatkozó engedélye alapján működik:
-
a fegyverek és lőszerek típusairól, valamint a gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolásáról szóló, 2001. december 3-i kormányrendelet (3) 1. függelékének 8. bekezdésében (Fegyverek és lőszerek típusai) meghatározott, riasztó-, jelző- és gázlőszerek kilövésére szolgáló eszközök gyártása és forgalmazása;
-
a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT V” címében meghatározott katonai vagy rendőrségi termékek, valamint a termékek „WT II”, „WT III” és „WT XIV” címben (1-4. és 7-10. bekezdés) meghatározott alkatrészeinek és összetevőinek gyártása és forgalmazása;
-
a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT XIII” címében meghatározott, katonai vagy rendőrségi termékek gyártására szolgáló berendezések gyártása és forgalmazása, valamint az ilyen célra szánt termékek gyártására vonatkozó technológia forgalmazása.
(17)
A PZL Wrocław az alábbi tanúsítványokkal rendelkezik:
-
a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az ISO 9001:2000 követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány;
-
a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az AS9100-B követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány;
-
a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 21 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő légi közlekedési kiegészítők gyártását engedélyező tanúsítvány;
-
a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 145 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő termékek műszaki szervizelésének elvégzésére vonatkozó tanúsítvány;
-
a Teljesítményértékelő Intézet (Performance Review Institute) által odaítélt, bizonyos különleges eljárásokra - hőkezelés (HT), roncsolásmentes vizsgálatok (NDT), kémiai eljárások (CHP) és szikraforgácsolás (EDM) - vonatkozó NADCAP tanúsítvány.
(18)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a PZL Hydral (és jelenleg a PZL Wrocław) termékskálája fontos részét képezi a lengyel kormány által 1995-ben az 1996 és 2000, 2000-ben pedig a 2001 és 2006 közti időszakra vonatkozóan kibocsátott gazdaságfejlesztési tervnek.
(19)
Ezenkívül kifejezetten megemlítik a PZL Hydralt vagy annak üzleti tevékenységeit a gazdaságfejlesztési tervhez kapcsolódó számos végrehajtási intézkedésben és kormányzati iránymutatásban, például a következőkben:
-
a Központi Tervezési Hivatal miniszterének/vezetőjének 1995. január 30-i iránymutatásai az 1996-2000. évi gazdaságfejlesztési tervről;
-
a gazdasági miniszter 2000. júliusi iránymutatásai a 2001-2006. évi központi gazdaságfejlesztési tervről;
-
A 2001. augusztus 23-i nemzeti védelmi törvény végrehajtása érdekében a vállalatok által végzett munka szervezése (4);
-
az állam biztonsága és védelme szempontjából különös jelentőségű létesítményekről és azok különleges védelméről szóló, 2003. június 24-i kormányrendelet (5);
-
a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2004. augusztus 20-i kormányrendelet (6);
-
a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2007. november 9-i kormányrendelet (7).
(20)
Az ilyen típusú felsorolásokban szereplő vállalatoktól megkövetelik, hogy részletes éves jelentéseket tegyenek a védelmi termelési kapacitásukról (mennyiségek, profil, értékek) annak érdekében, hogy a minisztérium biztosíthassa a katonai feladatok teljesítését.
(21)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a vonatkozó engedélyek és tanúsítványok ((16) és (17) preambulumbekezdés) lehetővé teszik, hogy speciális megrendelőket (az állam védelme szempontjából különös jelentőséggel bíró vállalkozásokat és a Védelmi Minisztériumot) sajátos minőségű termékekkel és szolgáltatásokkal lássanak el. A PZL Wrocław (korábban PZL Hydral) nem csak a hidraulikus rendszerek, üzemanyagrendszerek és irányítórendszerek alkatrészeit szállítja; a beszerelt részegységek javítása létfontosságú a lengyel fegyveres erők által működtetett légi járművek (W-3, Mi-2, M28 Bryza és PZL 130 Orlik) működése szempontjából; a lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a W-3 és a Mi-2 a lengyel hadsereg által leginkább használt helikopterek.
(22)
A PZL Hydral által a fegyveres erők használatára gyártott áruk rendelkeznek a NATO Szabványosítási Egyezménye szerinti megfelelő NATO kóddal, és magának a vállalatnak is van NATO kódja.
(23)
A fenti (9) és azt követő preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint 2004. decemberétől kezdve a PZL Hydral eszközöket ruházott át a PZL Wrocławra. Csak a 2007. december 30-án átruházott eszközöket (ingatlan) terhelte állami hitelezők javára szóló jelzálog.
(24)
A lengyel hatóságok megerősítették, hogy működésének megkezdése óta a PZL Wrocław időben rendezte az állami hitelezőkkel szemben fennálló minden tartozását, ideértve az alkalmazottaihoz kapcsolódó társadalombiztosítási járulékokat és adókat is.
II.2 A PZL Hydral pénzügyi nehézségei
(25)
A PZL Hydral nehézségei a magán- és állami hitelezők felé fennálló tartozásai visszafizetését illetően 1998-ban kezdődtek.
(26)
1998 végén a PZL Hydral bankokkal és beszállítókkal szembeni magántartozásai 90,4 millió PLN-t tettek ki. Ezeknek az adósságoknak a nagy részével két banknak tartozott: a/az […] (8) Banknak és a/az […] Banknak.
(27)
A/az […] Banknak 54 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén és 86,4 millióval 2006 novemberében, amikor fizetési megállapodást írtak alá, a követelés rendezésére végül 2007-ben került sor. A/az […] Banknak 23 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén, és 55,6 millióval 2003 októberében, a követelés rendezésére végül 2004-ben került sor.
3. táblázat
A PZL Hydral […] felé fennálló tartozásának teljes összegében bekövetkezett változások (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
Tőke
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Kamat
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Összesen
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
4. táblázat
A PZL Hydral […] felé fennálló tartozásának teljes összegében bekövetkezett változások (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
Tőke
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Kamat
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Összesen
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Ezek a magánbankok első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd az alábbi (32) és (34) preambulumbekezdésben szereplő részletes leírást), és banki végrehajtási rendelkezés útján könnyedén behajthatták volna a követeléseiket. Az 1997. évi bankügyi törvény (9) szerint a bankok a nyilvántartásuk vagy a banki ügyletekre vonatkozó más dokumentumaik alapján banki végrehajtási rendelkezéseket adhatnak ki. A banki végrehajtási rendelkezés, miután azt a bíróság végrehajtási záradékkal látja el, végrehajtás alapjául szolgálhat. Ez sokkal gyorsabb módszer, mint az egyéb hitelezők esetén, akiknek a végrehajtás előtt az illetékes bírósághoz kell fordulniuk egy határozat kiadásáért. Ennek ellenére a magánhitelezők nem tettek semmilyen kényszerítő erejű végrehajtási lépést; vagyis nem kérték csődeljárás megindítását a PZL Hydral ellen, és más lépést sem tettek az eszközökhöz kapcsolódó követeléseik végrehajtására.
(29)
Amikor a PZL Hydralnak 1998 és 2006 között nehézségei támadtak a kölcsönei visszafizetésével kapcsolatban, a bankok a polgári törvénykönyv szerint a kormány által meghatározott mértékű törvényes kamatot számíthattak volna fel a vállalatnak a 7. táblázatban foglaltak szerint. Azonban ahelyett, hogy ezt a kamatot rendszeresen felszámították volna, egyes esetekben csak az 5. és 6. táblázatban meghatározott mértékű kamatot számították fel.
5. táblázat
A/az […]Bank által felszámított kamatlábak (USD kölcsönök LIBOR alapon)
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
6. táblázat
A/az […]által felszámított kamatlábak (USD kölcsönök LIBOR alapon)
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
7. táblázat
Törvényes kamatlábak
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
A lengyel hatóságok megítélése szerint ezek a bankok úgy gondolták, hogy magasabb megtérülést érhetnek el, ha hozzájárulnak a PZL Hydral szerkezetátalakítási folyamatához. Szorosan figyelemmel kísérték a PZL Wrocław megszerzése iránt érdeklődést mutató első vállalattal, vagyis a/az […]-val/vel folytatott tárgyalásokat (lásd az (57) és azt követő preambulumbekezdéseket). A bankok rendszeresen nyomon követték a PZL Hydral gazdasági helyzetét a pénzügyi jelentései, helyszíni látogatások és piacelemzések alapján.
(31)
A/az […] Bank végül egy 2003 áprilisában megkötött fizetési megállapodás útján rendezte a követeléseit. 51,6 millió PLN-t írt le és elfogadta mindössze 4 millió PLN (7 %) visszafizetését. A fizetési megállapodásból eredő leírások a PZL Hydral könyveiben a 2004-es pénzügyi évre vonatkozóan szerepelnek.
(32)
A/az […] Bank a saját gazdasági értékelése alapján beleegyezett a rendezésbe, annak ellenére, hogy első ranghelyű, elsőbbséget biztosító jelzáloggal rendelkezett. A bank úgy biztosította a hitelét, hogy 13,7 millió PLN értékű, ingatlanra vonatkozó biztosítékot létesített, 1,2 millió USD (kb. 3 968 000 PLN) (10) értékben engedményezte a/az […]-val/vel kötött, légkondicionáló berendezések gyártására vonatkozó licencmegállapodás szerinti minden licencjogosultságát és kereskedelmi jogát, 2,4 millió USD (kb. 7 938 000 PLN) értékben átruházta a licencmegállapodás szerint a/az […] által szállított gépeket és berendezéseket, és legalább évi 8 millió USD (kb. 26,5 millió PLN) (11) értékben engedményezte a légkondicionálók eladásából származó követeléseket.
(33)
2006 novemberében a/az […] Bank egy fizetési megállapodásban beleegyezett 86,4 millió PLN elengedésébe és elfogadta mindössze 11,5 millió PLN visszafizetését. Ilyen módon a PZL Hydral a tartozásnak végül csak 13 %-át fizette vissza. A fennmaradó összeget, vagyis 74,9 millió PLN-t, elengedték.
(34)
A/az […] Bank annak ellenére fogadta el ezt az alacsony összeget, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkezett a legjelentősebb ingatlanon, amelytől a termelés nagy része függött és amelyen az adminisztratív szervezetek elhelyezkedtek. Ez a biztosíték főként két ingatlanon összesen 19,75 millió PLN értékben fennálló első ranghelyű jelzálogból, egy kompresszorok gyártására szolgáló gyártósoron 20 millió PLN értékben fennálló elsőbbségi zálogjogból, kompresszorok értékesítésére kötött megállapodásokból származó, 20 millió PLN értékű követelések első ranghelyű átruházásából, 2,8 millió PLN összértékű gépekre és berendezésekre bejegyzett elsőbbségi zálogjogból, valamint 2,65 millió PLN, 2,4 millió PLN, 0,56 millió PLN illetve 1,1 millió PLN értékű ingóságokra vonatkozó első ranghelyű átruházási megállapodásokból áll. A biztosíték jellege továbbá lehetővé tenné minden lehetséges vevő számára, hogy a vásárlás után folytassa a termelést; lehetséges lenne a gépek egyben vagy részegységként történő, szétszerelés nélküli elszállítása is, ha egy potenciális vevő az elmozdításuk mellett döntene.
(35)
A bankokkal kötött megállapodásokat követően a befektetett eszközökhöz kapcsolódó biztosítékot megszüntették. Ennek eredményeképp az állami hitelezők e biztosítékkal kapcsolatban jobb helyzetbe kerültek, vagyis magasabb jelzálogi ranghelyre kerültek (12).
(36)
1998-ban a vállalat állami hitelezők felé fennálló, a közjog szerint felmerülő követeléseken (vagyis a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal, Wrocław Város Tanácsa és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapjának követelésein) alapuló tartozásai 29 millió PLN-t tettek ki. Ezenkívül a Pénzügyminisztériumnak 9,4 millió PLN összegű polgári jogi követelése is volt. Ezek az egyes állami hitelezők felé fennálló tartozások a 8., 9., 10., 11., 12., 13. és 14. táblázatban látható módon alakultak.
8. táblázat
A PLZ Hydral Társadalombiztosítási Hivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Kamat
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Összesen
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
9. táblázat
A PLZ Hydral Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12. 31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Kamat
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Összesen
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
10. táblázat
A PLZ Hydral Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Kamat (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Összesen
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
11. táblázat
A PLZ Hydral Wrocław Város Tanácsa felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Kamat
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Összesen
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
12. táblázat
A PLZ Hydral Alsó-sziléziai Regionális Hivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Kamat
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Összesen
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
13. táblázat
A PLZ Hydral Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Kamat
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Összesen
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
14. táblázat
A PLZ Hydral Pénzügyminisztérium felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Kamat
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Összesen
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Az állami hitelezők a 15. táblázatban szereplő kamatokat számították fel a hátralékok után. Fontos megjegyezni, hogy a 8-14. táblázatok figyelembe veszik az összegek részleges törlesztését és az év végi szintet mutatják; ezért a bármely adott évben járó kamat nem kapcsolódik közvetlenül a tőkéhez, amely ingadozhat.
15. táblázat
Az adóhátralékok után felszámított kamat (14)
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Azonkívül, hogy felszámították a megfelelő kamatot az adóhátralékok után, a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal a PZL Hydral ingatlan javaira bejegyzett jelzáloggal biztosította a vállalattal szembeni követeléseit. A 16., 17., 18., 19. és 20. táblázat a PZL Hydral eszközein a fenti állami hitelezők javára fennálló jelzálogokban bekövetkezett változásokat mutatja.
16. táblázat
A Társadalombiztosítási Hivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
21 996 411,92 PLN
jelzálogok teljes összege
2
1999
21 996 411,92 PLN
jelzálogok teljes összege
3
2000
21 996 411,92 PLN
jelzálogok teljes összege
4
2001
28 660 990,95 PLN
jelzálogok teljes összege
6 664 579,03 PLN értékű jelzálogot alapítottak
5
2002
29 602 956,07 PLN
jelzálogok teljes összege
941 965,12 PLN értékű jelzálogot alapítottak
6
2003
37 315 430,58 PLN
jelzálogok teljes összege
7 712 474,51 PLN értékű jelzálogot alapítottak
7
2004
68 984 278,13 PLN
jelzálogok teljes összege
31 668 847,55 PLN értékű jelzálogot alapítottak
8
2005
82 625 551,83 PLN
jelzálogok teljes összege
1 364 127,70 PLN értékű jelzálogot alapítottak
9
2006
91 511 663,94 PLN
jelzálogok teljes összege
8 886 112,11 PLN értékű jelzálogot alapítottak
10
2007
96 153 021,00 PLN
jelzálogok teljes összege
4 641 357,06 PLN értékű jelzálogot alapítottak
17. táblázat
Az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
5 692 649,25 PLN
jelzálogok teljes összege
10
2007
5 692 649,25 PLN
jelzálogok teljes összege
18. táblázat
A Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
jelzálogok teljes összege
4
2001
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
99 379,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak
5
2002
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
6
2003
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
7
2004
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
8
2005
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
10
2007
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
19. táblázat
Wrocław Város Tanácsának biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
710 074,30 PLN
jelzálogok teljes összege
2
1999
710 074,30 PLN
jelzálogok teljes összege
3
2000
710 074,30 PLN
jelzálogok teljes összege
4
2001
945 962,80 PLN
jelzálogok teljes összege
235 888,50 PLN értékű jelzálogot alapítottak
5
2002
2 119 622,40 PLN
jelzálogok teljes összege
1 173 659,60 PLN értékű jelzálogot alapítottak
6
2003
2 119 622,40 PLN
jelzálogok teljes összege
7
2004
11 217 294,85 PLN
jelzálogok teljes összege
9 097 672,45 PLN értékű jelzálogot alapítottak
8
2005
11 217 294,85 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
12 589 452,85 PLN
jelzálogok teljes összege
3 538 324,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak
10
2007
15 379 758,25 PLN
jelzálogok teljes összege
2 790 305,40 PLN értékű jelzálogot alapítottak
20. táblázat
Az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
6
2003
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
7
2004
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
8
2005
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
10
2007
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
(39)
A lengyel hatóságok megállapították azt is, hogy az állami hitelezők figyelembe vették a wrocławi ipari ingatlanok értékének 2003 és 2008 között bekövetkezett jelentős növekedését. Az ingatlanárak összességében 100 %-kal emelkedtek, a PZL Hydral ingatlanainak értéke pedig 300 %-kal nőtt. Azok az állami hitelezők tehát, akik jelzáloggal rendelkeztek a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan, a biztosítékuk értékének tényleges növekedését tapasztalhatták.
(40)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja és a Pénzügyminisztérium nem rendelkezett semmilyen biztosítékkal (jelzáloggal) a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan. A Pénzügyminisztérium azonban követelései egy részének a PZL Hydrallal 2002. május 20-án megkötött megállapodás útján érvényt szerzett, amely szerint a PZL Hydral a 14. táblázatban foglaltak szerint 2002 végéig visszafizeti a tartozása egy jelentős részét.
(41)
A lengyel hatóságok szerint az állami hitelezők - a magánhitelezőkkel szemben - egy bírósági végrehajtó útján kényszerítő erejű végrehajtási intézkedéseket tettek. 1998 és 2007 között a Társadalombiztosítási Hivatal 119,95 millió PLN, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 43,8 millió PLN, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja 2,1 millió PLN értékben bocsátott ki végrehajtható okiratokat, a végrehajtás útján szerzett tényleges összeg azonban nem érte el a végrehajtható okiratokban jelzett tartozások szintjét. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az olyan alternatív lehetőségek megvalósítását, mint amilyen az eszközök birtokbavétele, a bírósági végrehajtó nem tartotta ésszerűnek, és azoknak gazdaságilag nem volt értelme. Az egyéb állami hitelezők semmilyen végrehajtási intézkedést nem tettek, de figyelemmel kísérték a privatizációs és szerkezetátalakítási folyamatot, amely - úgy vélték - magasabb megtérülést biztosít számukra, mint az igényeik közvetlen végrehajtása.
21. táblázat
Az állami hitelezők PZL Hydrallal szembeni végrehajtási intézkedéseinek összefoglalása (1997-2009)
Év
Visszafizetett köztartozások
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000
Összesen
87 846 336,84 PLN
(42)
1998 és 2009 között 87,846 millió PLN (26 %) köztartozást fizettek vissza.
(43)
2003 óta jelentős növekedés történt a PZL Hydral köztartozásainak törlesztésében.
II.3 A PZL Hydral mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás
(44)
A 22. táblázat a PZL Hydral 1998-2009 közötti pénzügyi adatait ismerteti.
22. táblázat
Válogatott adatok a PZL Hydral pénzügyi jelentéseiből (ezer PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Értékesítések nettó bevétele
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Értékesítések nyeresége (vesztesége)
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Nettó nyereség (veszteség) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Teljes eszközállomány
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
A részvényesek (negatív) tőkéje
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Hosszú lejáratú kötelezettségek és tartalékok
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
1998-tól 2002-ig a PZL Hydral pozitív saját tőkével rendelkezett. 2003-tól kezdve negatív volt a saját tőkéje, és rendszeresen nettó veszteséget könyvelt el 2007-ig. 2007-től 2009-ig a PZL Hydral nyereséges volt. A PZL Hydral eszközeinek értéke az 1998. évi 203,936 millió PLN-ről 2006-ra 76,986 millió PLN-re csökkent. A hosszú lejáratú kötelezettségek következetesen emelkedtek 1998-tól 2001-ig és 2003-tól 2006-ig, amikor 327,486 millió PLN-t értek el.
(46)
A fentebb kifejtettek szerint 2008-tól kezdve a PZL Hydral főként szolgáltatások és a korábbi években előállított készlet értékesítéséből, valamint korlátozott mértékben a leányvállalataitól szerezte a bevételeit.
II.4 A PZL Wrocław mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás
(47)
Ami a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét illeti, a PZL Wrocław sem 2007-ben, sem 2008-ban vagy 2009-ben nem vesztett többet a tőkéjének 50 %-ánál és nem felelt meg a fizetésképtelenségi eljárás megindításához a lengyel jog szerint szükséges követelményeknek sem. A PZL Wrocław forgalma 2006-ban 5,3 millió PLN, 2007-ben 23 millió PLN, 2008-ban pedig 60 millió PLN összeget tett ki. 2006-ban 1 millió PLN volt a nettó veszteség, míg 2007-ben a nettó nyereség 0,04 millió PLN-t tett ki, 2008-ra pedig ez meredeken 8,7 millió PLN-re növekedett.
(48)
A PZL Wrocław pénzügyi jelentései szerint befektetett eszközeinek értéke a 2006. évi 4,8 millió PLN-ről 2007-re 25,7 millió PLN-re, 2008-ra 27 millió PLN-re, 2009-re pedig 29 millió PLN-re nőtt. A lengyel költségvetési törvény szerint a katonai vásárlásokra szolgáló pénzügyi forrásokat évente osztja ki a Védelmi Minisztérium. 2008-ban a PZL Wrocław […] összegben kapott katonai árukra (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) vonatkozó szerződéseket és adott el ilyen termékeket, valamint […] értékű karbantartási szolgáltatásokat végzett a Védelmi Minisztérium számára, vagyis a teljes összeg […] volt.
(49)
A lengyel hatóságok fenntartják azt is, hogy 2008 végéig a PZL Wrocław működésének piaca, vagyis a légi közlekedési és védelmi piac, a lassulásnak semmilyen jelét nem mutatta.
(50)
2009-ben azonban a PZL Wrocławnak pénzügyi nehézségei támadtak, mivel a Védelmi Minisztérium megrendelései a gazdasági válság miatt hirtelen visszaestek. 2009-ben a megrendelt és eladott katonai áruk (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) értéke […] összegre esett vissza, a nyújtott karbantartási szolgáltatások értéke pedig […] összegre csökkent. Ennek eredményeképpen 2008-hoz képest […] %-kal csökkentek a katonai áruk eladásai. Következésképpen a PZL Wrocław 2009-ben 8,3 millió PLN nettó veszteséget könyvelt el. A forgalma a 2008. évi 60 millió PLN-ről 2009-re 41 millió PLN-re csökkent.
(51)
A vállalat tartozásai a 2008. évi 31 millió PLN-ről 2009-re 35 millió PLN-re nőttek. 2006-ban a tartozások 7 millió PLN-t, 2007-ben pedig 18,4 millió PLN-t tettek ki.
(52)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a lengyel jog (16) szerint a PZL Wrocław ellen még nem lehetett csődeljárást indítani. Azonban ha a Hydral csoport folyamatban lévő, a köztartozások átütemezési tervét alátámasztó feltételezéseken és a befektetővel kötött keretmegállapodáson alapuló szerkezetátalakítási folyamata sikertelen lenne, akkor a PZL Wrocławnak csődeljárás megindítása iránti kérelmet kellene majd benyújtania.
II.5 A szerkezetátalakítási terv és a privatizációs folyamat
(53)
A PZL Hydral és a PZL Wrocław szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a terv) Lengyelország azon törekvéseinek összefüggésében kell vizsgálni, amelyek az üzlet életképes részeinek privatizációjára irányulnak, különösen a légi közlekedés és a védelem területén.
(54)
1998-ban egy magán tanácsadó csoport, a Business Management Finance S.A elkészített egy stratégiát a PZL Hydral szerkezetátalakítására vonatkozóan. A stratégiának részét képezte a PZL Hydral aktuális pénzügyi helyzetének felmérése és a költségek és szerkezetátalakítási tevékenységek elemzése. A stratégia szerint ésszerű lenne leválasztani a PZL Hydral egyes eszközeit, és azokat egy magánbefektetőnek eladni a PZL Hydral tartozásainak átütemezése érdekében.
(55)
A PZL Hydral és - 2004-es bejegyzését követően - a PZL Wrocław részvényesei rendszeresen találkoztak a csoport vagy annak részei (PZL Wrocław) privatizálásának megfontolása céljából, és megtárgyalták az ügylet feltételeit az érdekelt felekkel.
(56)
Ebből következően a lengyel hatóságok tárgyalásokba kezdtek a lehetséges beruházókkal, ezeket a tárgyalásokat szorosan figyelemmel kísérték a magánhitelezők (csak az első, […] általi privatizációra irányuló kísérletnél) és az állami hitelezők. A következő vállalatokkal került sor tárgyalásokra: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) és 2009-től kezdődően pedig a jelenlegi beruházóval, a/az […]-val/vel (a továbbiakban: […] vagy a befektető).
(57)
2002-ben ipari együttműködés eredményeként megkezdődtek a PZL Hydral eladására vonatkozó megbeszélések a/az […]-val/vel, egy légijármű-alkatrészeket gyártó világpiaci szereplővel, amelynek a 2009-es éves forgalma […] volt. 2002. november 25-én a/az […] és a PZL Hydral titoktartási megállapodást kötöttek. 2003. április 22-én a/az […] szándéknyilatkozatot küldött a PZL Hydralnak, amelyben kifejezte érdeklődését a PZL Hydral részvényeinek lehetséges megvásárlása iránt, és kinyilvánította, hogy hajlandó átvilágítást végrehajtani. Az átvilágítást 2003 májusában végezték el. 2005 áprilisában a/az […] kiterjesztette az átvilágítás körét, tekintettel a 2004-ben bejegyzett PZL Wrocław lehetséges megvásárlására. 2005 júniusában átadták a dokumentációt a/az […]-nak/nek. 2005 második felében és 2006 első felében számos találkozóra került sor a/az […] képviselőivel. A/az […] azonban 2006 novembere óta nem tett lépéseket az ügylet befejezése érdekében.
(58)
A lengyel hatóságok szerint a/az […] azért lépett vissza a tárgyalásoktól, mert a vállalat tartozásai kérdésének ügye megoldatlan maradt.
(59)
E tárgyalások során a magán- és állami hitelezőket rendszeresen, egyes esetekben hetente tájékoztatták a tárgyalások előrehaladásáról.
(60)
A lengyel hatóságok új privatizációs stratégiát követtek, amely arra összpontosított, hogy a PZL Wrocławot életképes vállalkozássá tegyék az eladása érdekében, a PZL Hydralt pedig ezt követően a PZL Wrocław és más leányvállalatok és eszközök eladásából származó bevétel felhasználásával számolják fel. Erről a stratégiáról az IÜ, a PZL Hydral és a PZL Hydral állami hitelezői állapodtak meg, és az a 2007-2010. évi szerkezetátalakítási tervként (a továbbiakban: a terv) kapott hivatalos keretet 2007 utolsó negyedévében.
(61)
A terv szerint az állami hitelezőket a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételeiből elégítették volna ki, amely eszközök a következők: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. - 1 millió PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. - 3 millió PLN. A PZL Wrocław eladásából 65,9 millió PLN-re számítottak (beleértve az öntödét). Az egyéb pénzügyi eszközök eladása a várakozások szerint 0,5 millió PLN bevételt hozott volna, a BBCenter nevű ingatlan eladása 47,5 millió PLN-t, egy parkolóé 2 millió PLN-t, egy erőmű (GSZ) eladása pedig 0,9 millió PLN-t. A terv tehát azon a feltevésen alapult, hogy az eszközök értékesítése összesen legalább 120,8 millió PLN bevételt keletkeztet.
(62)
A terv rendelkezett egy 36 millió PLN összegű tőkeinjekcióról is, hogy garantálják 156,8 millió PLN visszafizetését az állami hitelezőknek. Azt a lehetőséget is számba vették, hogy az IÜ 77,4 millió PLN összegű kiegészítő tőkeinjekciót nyújt a Társadalombiztosítási Hivatal 1996-1998 közötti követeléseinek a visszafizetésére.
(63)
Ezt követően 2007 januárjában a PZL Wrocław katonai tanúsítványokat és fegyverkereskedelmi engedélyeket szerzett (lásd a (16) preambulumbekezdést). A 2007. év során további eszközöket, gépeket, berendezéseket és know-how-t szerzett. Ezeket a beszerzéseket abból a 12,5 millió PLN összegű kölcsönből finanszírozta, amelyet az IÜ 2007. május 24-én nyújtott a PZL Wrocław számára (a továbbiakban: a 2007. évi kölcsön), valamint az anyavállalat, a PZL Hydral által a PZL Wrocław tőkéjéhez nyújtott természetbeni hozzájárulásból, amelyre 2007 decemberében eszközátruházás formájában került sor.
(64)
A lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a 2007. évi kölcsönt abból a célból nyújtották, hogy az IÜ körülbelül […] %-os részesedést szerezzen a PZL Wrocławban (ez egy adósság-részvény swapügyletnek felelt meg), valamint hangsúlyozták, hogy az IÜ a befektetett tőke után megfelelő megtérülést érhet el, miután eladja a PZL Wrocławban meglévő részvényeit, míg a PZL Hydral az állami hitelezők kielégítésére használná a részesedését.
(65)
A 2007. évi kölcsönt változó 3 havi WIBOR plusz 200 bázispont mellett - akkor 6,45 % - nyújtották egy 2007-ig tartó kezdeti időszakra, és azon az egyetértésen alapult, hogy meghosszabbítják addig, amíg a PZL Wrocław eladása előtt sor nem kerül az adósság-részvény swapügyletre. A kölcsönt a következő biztosítékok biztosították:
-
a PZL Wrocław befektetett eszközeire (gépek) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog (17) 5,5 millió PLN értékben;
-
közönséges zálogjog (18)66 850 részvényre vonatkozóan, amelyek az ügylet idején, 2007 májusában a vállalat 100 %-át, 2007 végén pedig […] %-át tették ki.
(66)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy 2007 márciusában az IÜ felkérésére a Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych tanácsadó cég - független szakértőként eljárva - felmérte a PZL Wrocław értékét. Három becslési módszert alkalmaztak: a diszkontált nettó nyereségen alapuló bevételi módszert (1. módszer), a diszkontált nettó nyereségen plusz az értékcsökkenésen alapuló bevételi módszert (2. módszer) és a diszkontált pénzforgalmi módszert (3. módszer) (19), beleértve egy érzékenységvizsgálatot is (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv).
(67)
E három módszer használatával a PZL Wrocław értékét a következőkre becsülték:
1. módszer:
a)
a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték […];
b)
az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték […];
c)
a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték […]
2. módszer:
a)
a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték […];
b)
az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték […];
c)
a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték […].
3. módszer:
a)
a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték […];
b)
az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték […];
c)
a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték […].
(68)
A PZL Wrocław értékének megállapításához a következő három elemet használták:
-
a vállalat pénzügyi előrejelzései, ideértve a 2007-2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést, érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv); lásd az alábbi 23. táblázatot;
-
a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségre (WACC) épülő leszámítolási kamatláb;
-
az a feltételezés, hogy 2007-2011 után a pénzforgalom állandó lesz.
23. táblázat
A 2007. évi tanulmányban foglalt különböző forgatókönyvek (ezer PLN)
Év
2007
2008
2009
2010
2011
Mérsékelt forgatókönyv
Pénzforgalom
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség + értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimista forgatókönyv
Pénzforgalom
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség + értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesszimista forgatókönyv
Pénzforgalom
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség + értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
A leszámítolási kamatláb mindhárom értékelési módszerre vonatkozóan a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségen (20) alapul. A vállalat pénzügyi előrejelzése, ideértve a 2007-2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv) együtt, a PZL Wrocław által közölt adatokra épül. A tanulmány szerint ezek az adatok nagymértékben a Védelmi Minisztérium előre jelzett megrendelésein alapulnak.
(70)
Ennek az értékelésnek alapján a vállalat részvényei értékének meghatározásakor a lengyel hatóságok a pesszimista forgatókönyvre támaszkodtak, amely a legalacsonyabb eredményt hozta. Ezen az alapon azt feltételezték, hogy a PZL Wrocław részvényeire vonatkozó, közönséges zálogjog formáját öltő biztosíték piaci értéke legalább 20,3 millió PLN (21). Az abban az időben 5,5 millió PLN-t érő gépekre vonatkozó zálogjoggal együtt tehát a lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a biztosíték értéke abban az időben meghaladta a kölcsön értékét.
(71)
A szakértők általi vizsgálat alapján továbbá az IÜ 2007-ben úgy vélte, hogy ésszerű lenne a PZL Wrocław 2007 végi értékét […]-nak/nek tekinteni, és a mérsékelt forgatókönyvet venni figyelembe. Az IÜ úgy vélte továbbá, hogy megtérülne a befektetése. Az IÜ által elért közvetlen megtérülés, annak alapján, hogy az értékesítés előtt adósság-részvény swapügyletet hajtana végre és a részvények […] %-ával rendelkezne (ez egy körülbelüli százalékos arány, amely az IÜ által használt munkahipotézis volt), legalább 48,5 millió PLN lenne.
(72)
Ennek megfelelően a lengyel hatóságok azt állították, hogy a 2007. évi kölcsönt illetően az IÜ a PZL Wrocław értékesítésének keretében befektetőként járt el. A lengyel hatóságok rámutattak arra is, hogy a 2007. évi kölcsönt tehát nem a PZL Hydral számára nyújtották, ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel.
(73)
Az új privatizációs stratégia és a 2007-2010. évi szerkezetátalakítási terv alapján a/az […], egy […] területén vezető szerepet betöltő, a légiközlekedési-, űr- és védelmi ipart globálisan rendszerekkel és szolgáltatásokkal ellátó beszállító, amely 2009-ben […] bevételre tett szert, 2007 első negyedévében tárgyalásokba kezdett a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozóan, és a PZL Wrocław számára átvilágítást hajtott végre 2007 júliusában/augusztusában és 2008 februárjában. Ezek a tárgyalások már meglévő ipari együttműködés eredményét képezték.
(74)
2008. január 31-én a/az […] ajánlatott tett a PZL Wrocław részvényeire, amelyet először 2008. február 14-én emelt meg. 2008. március 17.-18-án a/az […] képviselői találkozót tartottak az IÜ-vel. 2008. április 2-án a/az […] második alkalommal is megemelte az ajánlatát. A részvényekért 2008. április 2-án ajánlott ár […] volt (amely a PZL Wrocław 2007. december 31-i értékét tükrözte), plusz a forgóeszközök egy bizonyos képlet szerint kiszámított változásai. A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a képletnek a nyereség növekedésének tükrözése érdekében történő alkalmazása […] mértékű árnövekedést eredményezne.
(75)
Ez az ajánlat összhangban volt az IÜ által megrendelt független szakértői értékeléssel. Ez az értékelés, amelyet a Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki végzett, arra az eredményre jutott, hogy 2008 márciusában a PZL Wrocław értéke […] volt a nettó eszközérték-módszer („NAV módszer”) alapján. Ez a módszer eszközközpontú megközelítést alkalmaz az érték megállapításakor, és figyelembe veszi az eszközök értékét és úgy a mérlegben szereplő, mint az azon kívüli tartozási és követelési oldalt. Ugyanakkor a PZL Hydral értékét a diszkontált pénzforgalmi módszer („DFC módszer”) alapján, amely figyelembe veszi a nemcsak az anyagból, hanem a PZL Wrocław birtokában lévő immateriális javakból származó jövőbeli bevételt is, […] összegre becsülték. A tanulmány nem tartalmaz érzékenységvizsgálatot (vagyis nem ír le különböző forgatókönyveket).
(76)
A DCF módszer szerint a 2008 utáni pénzforgalmi előrejelzések a PZL Wrocław 2007-2013 közötti pénzügyi tervén alapulnak, amely azt feltételezi, hogy az infláció ugyanakkora lesz, mint amekkorát a Lengyel Nemzeti Bank 2008 februárjában megjósolt a kérdéses időszakra vonatkozóan. A tőkeköltséget 16,65 %-nak értékelik, ez magában foglalja a kockázatmentes hozamot (4,70 %), a piaci kockázati prémiumot (7,17 %), az ágazati kockázati prémiumot (1,78 %) és a piac méretéhez kapcsolódó prémiumot (3 %), és lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a PZL Wrocław méretét a versenytársaihoz (mint pl. a/az […] vagy a/az […]) képest. 2014-től kezdődően a tanulmány azt feltételezi, hogy a pénzforgalom évente 3 %-kal emelkedik (2 %-os infláció alapján).
24. táblázat
A PZL Wrocław jövőbeli pénzforgalmi becslései (ezer PLN)
Év
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Saját tőke költsége ( %)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Jövőbeli pénzforgalmi becslések
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Diszkontált jövőbeli pénzforgalmi becslések
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
A kiigazított nettó eszközérték-módszer az egyik mód a működő vállalkozások értékének megállapítására, az összes eszköz és kötelezettség értékének a valós piaci értékhez (22) való igazításával. A 18,35 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek […] nettó eszközértékhez való igazítását a 2007. évi tervezett adósság-részvény swapügylet alapján hajtották végre. Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket.
25. táblázat
PZL Wrocław - kiigazított NAV módszer (ezer PLN) (23)
Könyv szerinti érték
Nettó eszközérték
Befektetett eszközök
25 710
[…]
Forgóeszközök
9 945
[…]
Tartozások
18 350
[…]
Mérlegen kívüli eszközök
0
[…]
Összesen
17 305
[…]
(78)
A befektetett eszközök kiigazított nettó értéke […], míg a könyv szerinti értékük 25,710 millió PLN-t tesz ki. A kiigazítás alapvetően az összes eszköz valós piaci értékének egy 2007. március 29-én készült és a Bizottság számára egy független szakértő, a Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych által benyújtott tanulmány alapján történő kiszámításával történik. A tanulmány alapvetően az ingatlanok, mint az épületek és a föld értékét állapítja meg. Az épületek értékét a következő képlet alapján állapították meg:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn” egy új épület felépítésének a költsége; „Lu” az épület használatának szintje, az „R” pedig egy olyan együttható, amelynek a különböző régiók közti árkülönbségek esetén van szerepe. A föld értékét összehasonlító megközelítés alapján határozzák meg, amely a föld értékét egyenlőnek tekinti a hasonló telkekért kapott, az inflációs eltérések tükrözése érdekében kiigazított árral.
(79)
A 18,350 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek […] nettó eszközértékre való igazítását a tervezett 2007. évi adósság-részvény swapügylet alapján valósították meg.
(80)
Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket. Azok az elemek, amelyek nem szerepelnek a mérlegben, de amelyeknek a tanulmány szerzői szerint meg kellene jelenniük az érték megállapításakor, a következők: „humánerőforrás-szervezet” és „a gyártási folyamat szervezése”, figyelembe véve az értékelés nem számszerűsíthető, a vállalat vezetéséhez kapcsolódó vonatkozásait.
(81)
A/az […] ajánlatát követően a lengyel hatóságok 2008. márciusában jelentették be a Bizottságnak a tervet mint a PZL Hydral részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatást, feltételezve, hogy a PZL Wrocławot […]-ért értékesítik. A bejelentésben szerepelt a 2007. évi kölcsön és a PZL Wrocławnak nyújtandó, 4 millió PLN értékű további kölcsön, a/az […]-val/vel folytatott tárgyalások véglegesítését célzó intézkedések részeként.
(82)
A kiegészítő kölcsönt (a továbbiakban: a 2008. évi kölcsön) 2008. április 2-án nyújtották, azon a napon, amikor az IÜ értesült az ajánlat második emelésének részleteiről. Az IÜ ezt a kölcsönt áthidaló kölcsönként nyújtotta addig, amíg megkötik a megállapodást a/az […]-val/vel. A PZL Wrocławnak azért volt szüksége a pénzre, hogy feldolgozza a Védelmi Minisztériumtól kapott, egyre több megrendelést.
(83)
A kölcsönt ötéves időszakra nyújtották, a Bizottság Lengyelországra vonatkozó referencia-kamatlábán (a kölcsön nyújtásakor 6,42 %) alapuló változó kamatlábbal, és azt az alábbi biztosítékok biztosították:
-
a PZL Wrocław befektetett eszközeire (négy gép és berendezési tárgyak) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog 2,8 millió PLN értékben;
-
egy kereskedelmi szerződésből eredő követelések átruházása 5,2 millió PLN értékben.
(84)
A lengyel hatóságok ezért úgy vélik, hogy a zálogok értéke meghaladta a kölcsön értékét.
(85)
A kölcsönt annak érdekében nyújtották, hogy a PZL Wrocław beszerezhesse a gyártási folyamathoz szükséges gépeket. A 2008. évi kölcsönt az IÜ a/az […]-val/vel folytatott tárgyalások előrehaladott szakaszában nyújtotta, azt feltételezve, hogy a kölcsönt vagy a PZL Wrocław fizeti vissza a saját forrásai felhasználásával, vagy a befektető.
(86)
Ennek alapján a lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ nemcsak magánbefektetőhöz hasonlítható módon járt el, hanem mint a PZL Wrocławot értékesítő jogalany.
(87)
A Bizottságot hasonlóképpen arról is értesítették a lengyel hatóságok, hogy a PZL Wrocław tevékenységét 2008-ban részben operatív lízinggel finanszírozták. 2008 júniusában két operatív lízingre vonatkozó megállapodást - […] és […] - írtak alá a/az […] nevű magánvállalattal. Az e megállapodások szerinti lízing nettó értéke 271 002 EUR-t és 401 263,20 EUR-t tett ki (hozzáadottérték-adóval együtt 0,82 millió PLN) (24). E megállapodások szerinti a lízing költsége a PZL Wrocław számára 88 762,30 EUR volt, amely a gépek nettó értéke és a lízing nettó értéke közti különbség. Ezek a megállapodások a kölcsönökhöz hasonlóan működnek, a lízingelt tárgy szolgál biztosítékul. A lízing lejárta után a PZL Wrocław megszerzi a jogot a gépek 5 835 EUR áron történő megvásárlására. Mielőtt megkötötte volna ezeket a lízingszerződéseket a PZL Wrocław-val, a/az […] alaposan elemezte a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetét, ideértve azt is, hogy az mennyire képes megfelelő pénzforgalmat generálni a részletek törlesztéséhez.
(88)
A lengyel hatóságok az első bejelentésükben megemlítették a tervben szereplő, 13,5 millió PLN (plusz kamat) értékű adósság-részvény swapügyletet is.
(89)
2008 márciusában és áprilisában tárgyalásokat folytattak a részvényátruházási megállapodás feltételeiről és rendelkezéseiről. 2008. április 14-én azonban a/az […] visszavonta az ajánlatát. A lengyel hatóságok szerint a visszalépés valószínű okai a világpiacon a gazdasági válság eredményeképp bekövetkező jelentős változások voltak.
(90)
A/az […] tárgyalásoktól való visszalépésének eredményeképpen újraindították az értékesítési folyamatot. Az értékesítést a helyi és a nemzetközi sajtóban egy felhívás formájában hirdették meg, amely a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására vonatkozó tárgyalásokban való részvételre vonatkozott. 2008. május 19-én közzétették a felhívást a Puls Biznesu (Üzleti Pulzus) c. lapban, a legnagyobb lengyel szaklapban, és a Rzeczpospolitában, az ország legnagyobb napilapjában. 2008. május 20.-26-án megjelent a Flight Internationalben, a globális légi közlekedési szaklapban is. 2008 novemberében a tervezett értékesítés részleteit közzétették a Raport Wojsko Technika Obronność című lapban, egy nemzetközi olvasóközönséggel rendelkező, lengyel nyelvű légi közlekedési magazinban. A részvények megvásárlására nem érkezett ajánlat.
(91)
Ennek megfelelően további erőfeszítésekre került sor, és a fent említett információkat a PZL Hydral közvetlenül a PZL Wrocław megvásárlása iránt potenciálisan érdeklődő vállalatoknak továbbította és mutatta be. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az értékesítést hirdették vásárok és ipari események, így légibemutatók (25) alkalmával, továbbá több mint 80 vállalatnak küldött levél útján is. A lengyel hatóságok jelezték azt is, hogy az értékesítésre vonatkozó információk folyamatosan elérhetőek voltak a PZL Hydral honlapján, amely évi 500 000 látogatást regisztrál. Figyelembe véve a PZL Wrocław termelésének sajátos jellegét (mint áruk és szolgáltatások beszállítója a lengyel fegyveres erők számára, nemzetbiztonsági szempontból a PZL Wrocław különösen fontos) és a légi közlekedési ipar világszerte tapasztalható meglehetősen nagymértékű koncentráltságát, amelynek köszönhetően a lehetséges befektetők száma viszonylag alacsony, a lengyel hatóságok szerint minden potenciális befektetőnek volt lehetősége információkat szerezni a PZL Wrocław értékesítéséről és részt venni a privatizációs folyamatban. A lengyel hatóságok szerint tehát az egész ágazat tudott az értékesítésről.
(92)
Az értékesítésről szóló értesítés csak tárgyalásra való felhívás volt, nem tartalmazott semmilyen konkrét feltételt.
(93)
A lengyel hatóságok megújult erőfeszítéseit követően 2008 második felében kapott az IÜ először szándéknyilatkozatot, majd később ajánlatot a/az […]-tól/től. 2008 második felében az IÜ kapott egy második szándéknyilatkozatot, ezúttal a/az […]-tól/től.
(94)
2008. szeptember 30-án a/az […] előzetes, nem kötelező erejű ajánlatot tett a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására („a 2008. szeptember 30-i ajánlat”), […] összegben. A/az […] befektetési alap, amely a magántőkepiacon fektet be, és amelynek tulajdonosa (egy magánszemély) 100 %-os részesedéssel rendelkezik a/az […]-ban/ben (26). A 2008. szeptember 30-i ajánlat adósságoktól mentes vállalatra vonatkozott, és ezt attól tették függővé, hogy a 2009. évi pénzügyi eredmények (különösen a nettó nyereség és az EBITDA) hasonlóak legyenek a 2008. éviekhez. Konkrétan legalább […] EBITDA-t kellett elérni, a 2009. évi nettó nyereségnek pedig legalább […]-nak/nek kellett lennie; ezenkívül az eladások 5 %-os növekedését kívánták meg. A pénzügyi válság eredményeképp azonban a PZL Wrocław bevételei nagyjából 35 %-kal csökkentek és az ajánlatban lefektetett értékek nem teljesültek. 2009 első negyedévére a PZL Hydral már teljes mértékben tisztában volt azzal, hogy a pénzügyi eredmény nem éri el a/az […] ajánlatában megállapított minimumkövetelményeket. Ezenkívül 2009 elején megerősítették a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek csökkentését, ami jelentős következményekkel járt a vállalat adott évi nyereségességére nézve. Ezután megszakadt a kapcsolat a/az […]-val/vel.
(95)
A/az […], a világ egyik legnagyobb, fejlett technológiájú légi közlekedési termékeket (kereskedelmi, regionális, vállalati és katonai légi járművek számára) és ipari termékeket szállító […] vállalata, amelynek 2009-ben […] volt a forgalma, 2009 első negyedévében kezdett megbeszéléseket a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása céljából.
(96)
Ez a vállalat 2009. április 20. és 2009. május 12. között átvilágítást hajtott végre. E vizsgálat alapján 2009. augusztus 20-án egyetértési megállapodást írt alá (jelezve a tervezett ügylet általános jellemzőit) az IÜ-vel a PZL Wrocław részvényeinek […] összegért történő megvásárlására vonatkozóan. Az IÜ vállalta annak biztosítását, hogy a PZL Wrocław minden eszköze mentes legyen a PZL Hydral állami hitelezőinek bármilyen követelésétől. Az egyetértési megállapodás azt feltételezte, hogy maga az IÜ venné meg a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-át, majd később eladná azokat a befektetőnek. A befektető vállalta, hogy az értékesítés után végrehajtja a saját, további […]-t érő, részletes befektetési tervét. 2009. december 18-án az IÜ, a PZL Hydral és a/az […] keretmegállapodást írtak alá. A megállapodás 2. mellékletét, amely a részleges adósság-részvény swapügylet, valamint a 2007. és 2008. évi kölcsön részleges megszüntetésének és részleges törlesztésének a szabályait határozza meg, 2010. március 12-én kötötték meg.
(97)
A lengyel hatóságok megerősítették, hogy az értékesítés nem feltételes volt, különösen nem a fenntartandó munkahelyekre vonatkozóan. A lengyel hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy a befektető szabadon dönthetett a Védelmi Minisztériumhoz kapcsolódó üzleti ügyeiről.
(98)
A/az […]-val/vel folytatott tárgyalások részletes leírása a VI. szakaszban található.
II.6 A terv lengyel hatóságok általi jogi értékelése
(99)
A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a szerkezetátalakítás teljes költségei 262,2 millió PLN-t tennének ki, az alábbi részletezés szerint: a köztartozások átütemezése 234 millió PLN értékben, egyéb pénzügyi átütemezés 11,5 millió PLN értékben, 11 millió PLN befektetés, az eszközállomány átszervezése 5,6 millió PLN értékben és foglalkoztatási szerkezetátalakítás 0,3 millió PLN értékben.
(100)
A lengyel hatóságok szerint a PZL Hydral szerkezetátalakításának teljes költségét 130,5 millió PLN értékű állami támogatásból és 132 millió PLN értékű saját hozzájárulásból finanszíroznák. A terv szerint a saját hozzájárulás a szerkezetátalakítási költségek 50,3 %-át teszi ki. A saját hozzájárulás a befektetett eszközök és a részvények eladásából származó bevételből, valamint a PZL Wrocław jövőbeli befektetője által biztosítandó pénzeszközökből áll.
(101)
Ami a kompenzációs intézkedéseket illeti, a terv egyes termelőeszközök eladását javasolta, ezt 2004 és 2006 között részben megvalósították, ami a kapacitás csökkenéséhez vezetett. A terv szerint a gépek és berendezések eladása összesen 380 000 gépórával, vagyis 42 %-kal csökkentené a vállalat kapacitását. A tervezett csökkentés nagy részét (315 000 gépóra) már megvalósították. A lengyel hatóságok azt állították, hogy e csökkentés egyharmada nem az életképesség helyreállítása érdekében volt szükséges, hanem a termelés csökkentését célozta az ipari hidraulikák terén, amely egy alacsony nyereségű szegmens, amelyet illetően a vállalat a részvétele korlátozása mellett döntött.
(102)
Ezenkívül a terv szerint a bizonyos (állítólagosan nyereséges) tevékenységektől való visszalépés és a termeléshez nem kapcsolódó eszközök értékesítése a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (27) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében kompenzációs intézkedésnek tekintendő. Végül a lengyel hatóságok azt állították, hogy a PZL Wrocław privatizációja, ami lehetővé fogja tenni a vállalat versenytársai számára a PZL Hydral kapacitásának, know-how-jának és piaci részesedésének megszerzését, szintén kompenzációs intézkedésnek tekintendő.
III. A BIZOTTSÁG KÉTELYEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSAKOR ÉS MEGHOSSZABBÍTÁSAKOR
(103)
A tervet a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint szerkezetátalakítási forgatókönyvként jelentették be. A Bizottság tehát az adott szakaszban rendelkezésére álló információkra alapozta az előzetes értékelését. Az adott információk alapján a Bizottság a következő aggodalmaknak adott hangot:
(104)
Ami a vállalatnak a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illeti, a Bizottság kételkedett abban hogy a PZL Hydral nem részesült semmilyen megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban az utóbbi tíz év során.
(105)
A Bizottság különösen azon tűnődött, hogy a köztartozások végrehajtásának elmulasztását vagy késedelmes végrehajtását nem kellene-e állami támogatásként kezelni. A Bizottság rámutatott, hogy ha egy társadalombiztosítási járulékokat beszedő állami szerv hosszú időn keresztül eltűri az ilyen járulékok be nem fizetését vagy késedelmes befizetését, akkor kétségtelenül előnyhöz juttatja a támogatásban részesülő felet azáltal, hogy csökkenti azt a terhet, amelyet a társadalombiztosítási rendszer rendes alkalmazása jelent a számára. (28) A Bizottság, elismerve, hogy az állami hitelezők tettek bizonyos végrehajtási intézkedéseket, kétségbe vonta ezek elégséges mértékét, illetve azt, hogy ha egy későbbi szakaszban kerül rájuk sor, akkor ezek hatékonyak voltak-e, különösen az állami hitelezők javára szóló biztosítékokra tekintettel, amelyekre támaszkodni lehetett volna. Az eljárásnak ebben a szakaszában tehát a Bizottság kétségbe vonta, hogy az állami hitelezők eljárása megfelel annak, ahogyan az adott körülmények között a magánhitelezők viselkedtek volna.
(106)
A Bizottság kétségeit fejezte ki a lengyel hatóságok által állami támogatástól mentesként bejelentett más intézkedésekkel kapcsolatban is.
(107)
A Bizottság kétségbe vonta, hogy a köztartozások részleges visszafizetése és részleges elengedése, amelyet a lengyel hatóságok állami támogatástól mentesként jelentettek be, megfelelt a magánhitelezői szabálynak.
(108)
Kételyeknek adott hangot a Bizottság azzal kapcsolatban is, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 31. és azt követő pontjai fényében a terv összeegyeztethető-e a belső piaccal.
(109)
A Bizottság kétségbe vonta, hogy a javasolt hozzájárulás valós és tényleges volt, és így azt is, hogy a terv megfelelt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43-45. pontjának. A Bizottság kétségbe vonta, hogy a PZL Wrocław értékesítéséhez kapcsolódóan tervezett bevétel, még ha befolyik is, a szerkezetátalakításhoz való saját hozzájárulásnak tekinthető. A fent említettek szerint a PZL Wrocławot 2004 végén hozták létre. A terv szerint már 2007-ben átruházták volna a termelési eszközöket és megindították volna a privatizációs folyamatot. A potenciális befektetők kezdeti ajánlatait 2007 negyedik negyedévéig kellett benyújtani, és a tárgyalásokat követően 2008 első felében kötöttek volna előzetes adásvételi megállapodást. Azonban az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásáig a Bizottságot nem értesítették arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének a PZL Wrocław megszerzése iránt.
(110)
Kételyeknek adott hangot a Bizottság azt illetően is, hogy a terv biztosítaná a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 34-37. pontjában megkövetelt hosszú távú életképességet. A Bizottság megjegyezte, hogy a tervezett szerkezetátalakítás a pénzügyi szerkezetátalakításra összpontosított, vagyis az összes szerkezetátalakítási költség nagyjából 90 %-át a köztartozás-hátralékok törlesztésére különítették el. Következésképpen a fennmaradó szerkezetátalakítási intézkedések meglehetősen korlátozottak voltak. A Bizottság megjegyezte azt is, hogy - a már kifejtettek szerint - az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásakor nem volt tudomása arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének. Lengyelország jelezte azt is, hogy a vállalat privatizálása után további szerkezetátalakítási intézkedésekre lehet szükség, ami a terv megvalósíthatóságát illetően további kételyeket vetett fel.
(111)
A Bizottság kijelentette azt is, hogy további pontosításokra van szüksége a javasolt kompenzációs intézkedéseknek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 38-42. pontjával való összeegyeztethetőségét illetően. Az értesítésben a lengyel hatóságok azzal érveltek, hogy a kapacitáscsökkentés legalább egyharmada az alacsony nyereségű ipari hidraulikai szegmens kapacitásának csökkentését szolgálta. A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság kétségbe vonta, hogy a gyártási kapacitásnak a vállalat által végrehajtott vagy tervezett csökkentése elegendő lenne. A Bizottság megállapította azt is, hogy legalább néhány javasolt intézkedés szükségesnek látszott a hosszú távú életképesség eléréséhez. A Bizottság kiemelte különösen azt, hogy egyes termelési eszközök múltbeli eladása úgy tűnt, hogy kifejezetten az életképesség helyreállítása érdekében történt. Hasonlóképpen, a tervezett ingatlanértékesítés finanszírozási forrásként szolgálna, nem pedig a versenytorzulás kompenzációjaként.
IV. LENGYELORSZÁG MEGJEGYZÉSEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁVAL KAPCSOLATBAN
(112)
A lengyel hatóságok benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozathoz kapcsolódó megjegyzéseiket a magánhitelezői tesztnek a bejelentett forgatókönyvben, vagyis a tőkeinjekciókkal összefüggésben történő alkalmazásának lehetőségére vonatkozóan.
(113)
A lengyel hatóságok kijelentették, hogy a javasolt leírások összhangban voltak a magánhitelezői szabállyal, tekintettel arra, hogy az állami hitelezők többet kapnának abban az esetben, ha a PZL Hydral eszközeit értékesítenék, mint akkor, ha a vállalat csődbe menne. A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az álláspont gazdasági és pénzügyi elemzésen alapul, és azt az érintett állami hitelezők is osztják.
(114)
A lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ által a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekció, amelyeket az értesítés szerint az állami hitelezők kielégítésére fordítanak, nem zárja ki a magánhitelezői szabály alkalmazását.
(115)
Ezenkívül a lengyel hatóságok azt is állították, hogy a PZL Wrocław piaci értéke szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy rendelkezik légi közlekedési tanúsítványokkal és fegyverkereskedelmi engedélyekkel, valamint egyedülállóan tapasztalt és képzett munkaerővel. Csőd esetén nem lehetne olyan mértékben helyreállítani ezt a szervezetet, hogy az elfogadható legyen a légi közlekedést felügyelő szolgálatok számára.
(116)
A lengyel hatóságok 130 millió PLN-re értékelték a saját hozzájárulást, amely a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át tenné ki akkor is, ha a köztartozások végre nem hajtását állami támogatásként kezelnék. Emellett a lengyel hatóságok megjegyezték, hogy az eszközök értékesítése már folyamatban van, így a tervben szereplő összes eszközt a szerkezetátalakítás keretében idegenítenék el.
(117)
Ami a terv hosszú távú megvalósíthatóságát illeti, a lengyel hatóságok megerősítették, hogy a szerkezetátalakítás célkitűzéseit megfelelően hajtották végre. Pontosabban az a folyamat, hogy a gyártást a PZL Hydral telephelyének keleti részére koncentrálták, csökkentette az állandó költségeket, működési fejlesztéseket eredményezett a gyártás terén és kiegészítő bevételeket hozott a felszabaduló hely bérbeadásából kifolyólag. Ezenkívül a gyártást és az értékesítést (ideértve 570 munkavállalót) áthelyezték a PZL Wrocławhoz, amely abban az időben gazdaságilag életképes volt (2008 első tíz hónapjára vonatkozó adat). A PZL Wrocław 2008 végi nettó nyereségét körülbelül 6 millió PLN-re becsülték, 50 millió PLN értékű eladásokkal. A lengyel hatóságok hozzátették, hogy mivel 2007 negyedik negyedévében megállapodás született a magánhitelezői forgatókönyvről, mind a PZL Hydral, mind a PZL Wrocław időben befizették az akkori tartozásaikat az állami hitelezőknek.
V. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(118)
A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.
VI. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐ ESEMÉNYEK - A FELÜLVIZSGÁLT TERV
(119)
A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a PZL Wrocław részvényeiért a/az […] által kínált vételár megfelel a vállalat piaci értékének. A lengyel hatóságok szerint a kínált ár tükrözte a vállalat pénzügyi helyzetét, amely 2009-ben romlott a gazdasági válság és a lengyel fegyveres erőktől érkező megrendelések visszaesése miatt.
(120)
A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az ár tükrözte a makroökonómiai körülményeket. Csak a varsói tőzsdén 36 %-kal esett a varsói tőzsdeindex (WIG). 2008 áprilisa (a/az […] visszalépése a tárgyalásoktól) és 2009 júniusa között a PZL Wrocławhoz hasonló termelési profillal rendelkező, tőzsdén jegyzett, légi közlekedési ágazathoz tartozó vállalatok piaci részesedése drámai mértékben visszaesett. A/az […] részvényei, amelyhez a/az […] tartozik, […] %-kal estek vissza, a/az […] részvényei […] %-kal, a/az […] részvényei pedig […] %-kal.
(121)
A/az […]átvilágítást hajtott végre (lásd a (96) preambulumbekezdést). A vizsgálat 32 légi közlekedési ágazatbeli társaság vonatkozásában hasonlította össze a/az […]-ra/re vonatkozó számokat. Ezután olyan átlagos együtthatókat számított ki, amelyek meghatározták, hogy ezek hogyan […]. Az együtthatókat azután alkalmazták a/az […]-ra/re. Az eredmény […] volt.
(122)
Az IÜ-vel folytatott, a befektető értékelésére vonatkozó megbeszélések azonban azt sugallják, hogy ebben a szakaszban a/az […] nagy mértékben függ egyetlen vevőtől, a lengyel fegyveres erőktől, ahonnan a várakozások szerint a - bizonytalan kimenetelű - korszerűsítési program szerinti, 2010-13-ra tervezett bevételének […] %-a származik, és csődeljárás indulhat, ha 2010-ben nem javul a PZL Wrocław pénzügyi helyzete.
(123)
Ezek alapján a befektető fenntartja, hogy azzal, hogy […]-t kínál a PZL Wrocław részvényeiért, tényleges felárat fizet.
(124)
Amint a befektető által kínált ár ismertté vált, az IÜ tárgyalásokba kezdett az állami hitelezőkkel az igényeik részleges törlesztéséről és részleges elengedéséről, ahogyan az a tervben szerepelt, a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételei alapján, további tőkeinjekciók nélkül.
(125)
Ebből a célból 2010. január 15-én az IÜ megrendelt egy tanulmányt az Ernst&Youngtól. Az Ernst&Youngot mint független szakértőt, a következő két forgatókönyv összehasonlítására kérték fel:
-
csődeljárás a PZL Hydral ellen, ideértve a leányvállalatát, a PZL Wrocławot;
-
a tartozások rendezése a PZL Wrocław […]-nak/nek […] áron történő értékesítéséből és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből befolyt bevételek alapján.
(126)
Az Ernst&Young értékelte a helyzetet minden egyes állami hitelező szempontjából: a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium szempontjából. Az elemzés nem terjed ki az IÜ-re, mert az a PZL Hydralnak nem hitelezője volt, hanem csak részvényese.
(127)
Az Ernst&Young tanulmánya 2010. február 24-én készült el. Konzervatív megközelítésen alapult: csak az egyes forgatókönyvek szerint várhatóan közvetlenül visszafizetett összegeket számszerűsítették. Az elemzés tehát nem vette figyelembe az alternatív költségeket (29), a hosszú távú nyereség-előrejelzéseket és az inflációt.
(128)
A felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyvet azon feltevés alapján elemezték, hogy a felszámolás meglehetősen hatásos lenne. A módszertana alapjaként egy ítélkezési gyakorlaton (Spanyolország kontra Bizottság és Hamsa kontra Bizottság) alapuló magánhitelezői teszt követelményeire hivatkozik, amely egy állami szerv viselkedését egy olyan magánhitelező szemszögéből elemzi, amely egy pénzügyi gondokkal küzdő adóstól próbál pénzt behajtani (30). A jelentés az egyes hitelezők elemzésére épül, figyelembe véve különösen a hitelező javára az adós vagyonán fennálló biztosítékot és azt, hogy az igényeket milyen mértékben lehet kielégíteni, ha az adós csődbe megy (31).
(129)
Az eszközök csődeljárásbeli értékének megállapítása érdekében az Ernst&Young tanulmánya azt feltételezte, hogy az ingatlan befektetett eszközök szükségeladási értéke a valós értékük 50 %-a. A valós érték megállapításához az Ernst&Young az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standardban meghatározott módszerekre támaszkodott, és felhasználta a független szakértők által készített, rendelkezésre álló értékeléseket. Az 50 %-os csökkentést az indokolja, hogy Lengyelországban alacsony a csődeljárások hatékonysága, az eszközök értékesítéséből származó bevétel átlagosan a valós értékük 26,86 %-át teszi ki.
(130)
Az Ernst&Young tanulmánya megjegyzi azt is, hogy a csőd-forgatókönyv esetén az állami hitelezők által várható bevételek a jelzáloggal terhelt eszközökre vonatkozó biztosítékuk ranghelyétől függenek. Az Ernst&Young tanulmánya ezért áttekintést nyújt a PZL Hydral vagyonának egyes elemeit terhelő jelzálogokról, az egyes jelzálogok értékéről és a hitelezők rangsoráról.
(131)
Az előző két bekezdésben foglalt feltevések alapján az Ernst&Young úgy becsüli, hogy csőd esetén a jelzáloggal biztosított eszközökből behajtható teljes összeg 52,4 millió PLN; három állami hitelező (a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) semmit nem lesz képes behajtani, a többi hitelező pedig a következő összegeket lesz képes visszaszerezni: Társadalombiztosítási Hivatal - 44,8 millió PLN, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal - 2,3 millió PLN, Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal - 0,457 millió PLN és Wrocław Város Tanácsa - 4,9 millió PLN.
(132)
A csőd-forgatókönyv szerinti tényleges bevételeket később korrigálni kell a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből behajtott összeg, vagyis 13,5 millió PLN hozzáadásával (32). Ennek megfelelően a csődből származó bevételek 66 millió PLN-t tesznek ki, a 26. táblázatban foglaltak szerint.
(133)
Az eszközértékesítési forgatókönyv a PZL Hydral összes, a tervben szereplő eszközének értékesítését tartalmazza, 122 323 202,31 PLN-ért: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. […]-ért, BBCenter ingatlana […]-ért, parkoló […]-ért, Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. […]-ért, erőmű (GSZ) […]-ért, a PZL Wrocław […]-ért, öntöde […] PLN-ért, kisebbségi részvények […]-ért és a PZL Hydral követeléseinek visszafizetése […] összegben.
26. táblázat
Az értékesítési forgatókönyv és a csőd-forgatókönyv összehasonlítása a PZL Hydral szempontjából 2010-ben (PLN-ben) az Ernst&Young tanulmánya szerint
Állami hitelező
Tartozások teljes összege (33)
Bevételek a csőd-forgatókönyv szerint
Bevételek az eszközértékesítési forgatókönyv szerint
Társadalombiztosítási Alap
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Wrocław - Psie Pole-i Adóhivatal
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Wrocław Város Tanácsa
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Alsó-sziléziai Regionális Hivatal
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Pénzügyminisztérium
24 050 232,71
-
500 000,00
Összesen
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
A 26. táblázat azt mutatja, hogy azt Ernst&Young-tanulmány szerint a Társadalombiztosítási Hivatal a követeléseinek 47,7 %-át hajtaná be, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 30,6 %-át, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal 85,8 %-át, Wrocław Város Tanácsa 18,2 %-át, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal minden követelését behajtaná, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja a követelései 38,9 %-át, a Pénzügyminisztérium pedig 2,1 %-át hajtaná be.
(135)
A lengyel jog szerint ha az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik részleges leírásokkal történő rendezésébe, a továbbiakban ezek után a követelések után nem halmozódik a kamat, és azt csak akkor számítják fel, ha a rendezés nem valósul meg - ahogyan egy csőd-forgatókönyv esetén történne. Így a 26. táblázatban szereplő tartozások minden állami hitelezőre vonatkozóan tartalmazzák a megfelelő kamatot, a 2007. évi megállapodás dátumáig visszamenőleg, kivéve az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt (amelynek továbbra is jár kamat egyes adótartozások után) és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatalt (amelynek továbbra is jár kamat), az igényeik sajátos jogi természete miatt.
(136)
Meg kell jegyezni, hogy ami Wrocław Város Tanácsát, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapját és az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt illeti, a felülvizsgált terv az állami hitelezők felé való törlesztés részleges halasztásáról és e tartozások egy részének részletekben való törlesztéséről rendelkezett, amíg sor nem kerül a PZL Hydral eszközeinek értékesítésére, vagyis a tartozásokat részlegesen fizetnék vissza. A megállapodás részletesen rendelkezik különösen a következőkről:
-
a Wrocław Város Tanácsa felé fennálló 4,9 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják;
-
a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló 5 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják;
-
18,25 millió PLN-t felhasználnak az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal felé fennálló tartozás részleges törlesztésére; e törlesztés egy részét elhalasztják, a tartozás egy részét részletekben fizetik vissza (34), egy részét pedig a fizetés napján kiszámított kamattal fizetik vissza.
(137)
Ennek alapján az Ernst&Young tanulmánya szerint (lásd a 26. táblázatot) a hitelezők a PZL Wrocław és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítése esetén összesen 122 millió PLN-t kapnának, míg a PZL Hydral felszámolását eredményező csőd esetén csak 66 millió PLN-t, és három hitelező (a Pénzügyminisztérium, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja) nem kapna semmit.
(138)
Az értékesítési forgatókönyv szerint az állami hitelezők összesen 195 millió PLN köztartozást fognak elengedni. Ennek ellenére minden állami hitelező jobban jár az értékesítési forgatókönyv szerint, mint a csőd-forgatókönyv esetén. Az állami hitelezők összességében a nekik járó tartozások összegének 38,5 %-át kapnák vissza.
(139)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az Ernst&Young-tanulmány megállapításai alapján az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik 2010-ben történő részleges törlesztésébe.
(140)
A/az […]-val/vel folytatott megbeszélések keretében az IÜ beleegyezett, hogy a hitelei részben swapügylet tárgyát képezzék, azokat részben visszafizessék és részben elengedésre kerüljenek. A keretmegállapodás 2. melléklete szerint az IÜ a 2007. évi kölcsön tőkeösszegének és a 2008. évi kölcsön tőkeösszegének egy összesen […] értékű részét átváltja a PZL Wrocław részvénytőkéjére és likvid eszközeire, valamint […] értékben elengedi a 2007. évi kölcsön kamatait. Ezután a swapügylet után a PZL Wrocław részvénytőkéjét egy az illetékes bírósághoz benyújtandó ilyen tárgyú kérelem útján csökkentették volna.
(141)
A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a PZL Wrocław pénzügyi helyzetének rosszabbodására csak 2009-ben került sor, és azt a gazdasági visszaesés okozta, amelyet nem lehetett volna megjósolni, és amelynek eredményeképp a lengyel fegyveres erőktől származó megrendelések csaknem […] %-kal estek vissza. Következésképp az IÜ hitelezői helyzete jelentősen romlott, csakúgy, mint a követelései teljes behajtására vonatkozó kilátásai.
(142)
A keretmegállapodás 2. mellékletének rendelkezéseiről az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésének eredményeivel szoros összefüggésben tárgyaltak. Ezt a kiegészítést 2010. február 24-én készítették. Két forgatókönyvet elemez, a PZL Wrocław felszámolásához vezető csődöt és a PZL Wrocław eladását a befektetőnek. Különösen arra összpontosít, hogy mit kapna az IÜ a biztosítékából a csőd-forgatókönyvben, és összehasonlítja ezt azzal az összeggel, amelyet a PZL Wrocławnak a befektető részére történő eladása esetében várhatna.
(143)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése kiemeli, hogy a PZL Wrocław eszközeit zálogjogok és jelzálogok terhelték. A PZL Wrocław összes eszközének 2009. december 31-i könyv szerinti értéke 52,5 millió PLN volt, amelyből a biztosított eszközök 21,3 millió PLN-t, a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök pedig 31,2 millió PLN-t tettek ki.
(144)
Még ha a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök a PZL Wrocław eszközei értékének […] %-át képviselnék is, ha a PZL Wrocław értékesítésére nem kerülne sor, az adóhatóságok - a követeléseik behajtása érdekében - az adótörvénykönyv (35) 112. és 118. cikke alapján adóügyi határozatot adnának ki, kinyilvánítva, hogy a PZL Wrocław felelős a PZL Hydral 2006-07 közötti tartozásaiért. Ezt az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 2007. november 23-án kelt levele erősíti meg, amelyben kijelentik, hogy a szerkezetátalakítás sikertelensége esetén az adótörvénykönyv 112. cikke alapján végrehajtási lépésekre kerül majd sor.
(145)
Mivel a PZL Hydral termelési eszközei a PZL Wrocław tulajdonában állnak (2004 és 2007 között vásárolta meg azokat), ez a határozat hatással lenne a PZL Hydral egyes köztartozásaira. Az ilyen eljárásokkal érintett követelések összege megfelelne a PZL Hydral által 2006-07 során felhalmozott köztartozásoknak, és minimum 64,4 millió PLN-t (36) tenne ki. Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint e követelések összege meghaladná a nem biztosított/tehermentes eszközök könyv szerinti értékét. Az ilyen eszközök könyv szerinti értékét ugyanakkor a piaci értékük fényében kellene figyelembe venni, mivel ezek követelések, készpénz és egyéb monetáris eszközök.
(146)
Abban az esetben, ha a PZL Wrocław csődbe megy, csak a jelzáloggal és bejegyzett zálogjoggal biztosított eszközök élveznének tehát elsőbbséget az adóhatóságok követeléseivel szemben. A PZL Wrocław biztosítékkal nem rendelkező magánhitelezőinek követeléseit nem lehetne kielégíteni a PZL Wrocław eszközeiből. Annak fényében, hogy nem minden hitelező követelését elégítenék ki a csődvagyonból, a PZL Wrocław részvényeinek csőd esetén nulla lenne az értékük. Hasonlóképpen, mivel csak a bejegyzett zálogjogok vagy jelzálogok jogosultjait elégítenék ki, a közönséges zálogok értéktelenek.
(147)
Ennek alapján az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése elemzi az IÜ javára a PZL Wrocław eszközein fennálló bejegyzett zálogjog értékét. A gépekre vonatkozó, bejegyzett zálogjog formáját öltő biztosíték értékét azon feltevés alapján határozzák meg, hogy csőd esetén a zálogba adott eszközök értéke a nettó könyv szerinti értékük 50 %-a lenne, mivel a valós értékük nem állt rendelkezésre, az ingó befektetett eszközök értéke pedig az alkalmazandó értékcsökkenési rátának megfelelően változhatott. Az Ernst&Young arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szükségeladási érték reprezentatív volt annak a lehetőségnek a fényében, hogy az értékelt eszközöket bizonyos célokra és bizonyos gyártási folyamatok részeként használnák, hogy alternatív célokból használnák őket, és a hozzájuk kapcsolódó szerződések természetének a fényében is. Az Ernst&Young-tanulmány kiemeli, hogy ha az értékesítendő eszközök nagyon speciálisak és azokat egy adott vásárló részére történő gyártáshoz használják, akkor a felszámolási értékük nagyon alacsony lehet és a nettó könyv szerinti értékük 30 %-át teheti ki. Például az Autoglass Group SA, amelynek a mérleg szerinti értéke 19,8 millió PLN volt, egy csődeljárás során 6 millió PLN áron került eladásra. Ezenkívül a PZL Wrocław kérdéses, bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközei között sok alacsony értékű tétel is volt. Konkrétabban a 2007. évi kölcsönt 1 709 tárggyal biztosították, amelyek értéke az évek során csökkent, és körülbelül 1 400 olyan tárggyal, amelyek értéke 3 500 PLN-nél kisebb volt; ebből következően egyszeri értékcsökkentést hajtottak végre.
(148)
A fő jelentéshez hasonlóan - a potenciálisan hosszadalmas csődeljárásra figyelemmel - az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése is figyelmen kívül hagyta az inflációnak a csőd-forgatókönyv PZL Wrocław hitelezői szempontjából történő értékelésére gyakorolt hatását.
(149)
E tanulmány szerint a gépekre vonatkozó bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke 2010. január 31-én2 106 392,71 PLN volt. Ha ezt a képletet alkalmazzák az eszközök nettó könyv szerinti értékére, a (csődeljárásbeli) értéküket szükségeladás esetén 1 053 196,36 PLN-re becsülik.
(150)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése arra a következtetésre jut, hogy az IÜ 1 053 196,36 PLN-t kap a csőd-forgatókönyv alapján, és [ 1 053 196,36 PLN]-t az értékesítési forgatókönyv alapján (a keretmegállapodás 2. mellékletében meghatározottak szerint).
(151)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2007. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2007. évi auditált pénzügyi jelentésekben 5 480 861,37 PLN, a 2010. január 31-i helyzet szerinti auditált pénzügyi jelentésekben pedig 818 967,55 PLN volt.
(152)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2008. február 1-i független szakértői jelentés szerint 2 763 000 PLN volt. Az auditált pénzügyi jelentések szerint ezeknek az eszközöknek a könyv szerinti értéke 2008. február 1-jén1 883 098,97 PLN volt, a nettó könyv szerinti értékük pedig az auditált pénzügyi jelentések szerint 2010. január 31-én1 287 425,16 PLN-t tett ki.
(153)
Ennek megfelelően a lengyel hatóságok visszaléptek a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekciótól, arra hivatkozva, hogy a köztartozások részleges elengedése és részleges törlesztése a magánhitelezői szabály fényében mentes az állami támogatástól. Kijelentették azt is, hogy az állami hitelezők múltbeli (1998-2007) eljárása megfelelt a magánhitelezői szabálynak. Jelezték azt is, hogy a PZL Wrocław értékesítése nyílt, átlátható és feltétel nélküli volt és a befektető által kínált ár piaci árnak volt tekinthető. A lengyel hatóságok arra hivatkoztak, hogy mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönt piaci feltételekkel nyújtották. Visszaléptek a 2007. évi kölcsönhöz kapcsolódó, fent leírt adósság-részvény swapügylettől is, de az értékesítés előtt mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan részleges swapügyletet javasoltak, azzal érvelve, hogy ez megfelelt a magánhitelezői szabálynak.
VII. A BIZOTTSÁG HATÁSKÖRE
(154)
Bizonyos intézkedések kezdeti szakasza, azaz a PZL Hydral köztartozásainak végre nem hajtása, 1998-ban kezdődött, vagyis azelőtt, hogy Lengyelország 2004. május 1-jén csatlakozott az EU-hoz.
(155)
A csatlakozási szerződés szerint az új tagállamban a csatlakozás előtt végrehajtott és a csatlakozást követően még hatályos támogatási intézkedések, amelyek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek és nem meglévő támogatások, az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában új támogatásként kezelendők.
(156)
A csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontja meghatározza az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárást. Ez jelenti az új tagállamok európai uniós csatlakozása előtt hatályba léptetett és a csatlakozást követően még mindig alkalmazandó támogatási rendszerek és egyedi támogatási intézkedések jogi keretét.
(157)
A csatlakozás előtt hatályba léptetett, és a csatlakozást követően már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság sem az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárás, sem az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján nem vizsgálhatja meg. Másfelől a csatlakozás előtt hatályba nem léptetett intézkedéseket a Bizottság - az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően - bejelentett támogatásként vagy jogellenes támogatásként értékeli.
(158)
A csatlakozást követően valamely adott intézkedést akkor kell alkalmazni, ha az a csatlakozás előtt lépett hatályba, de még a csatlakozást követően is alkalmat adhat kiegészítő állami támogatás nyújtására vagy a már biztosított támogatás növelésére, azaz ha az állam pontos gazdasági kötelezettségvállalása a támogatás hatálybaléptetésének napján és a csatlakozás napján sem ismert.
(159)
Ebben az esetben a Bizottság megállapítja, hogy az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtása 1998-ban kezdődött, és a csatlakozáskor is folytatódott. A Bizottság úgy véli, hogy minden, 2004. május 1-jén fennálló tartozás végrehajtásának elmulasztása ettől a naptól a hatáskörébe tartozik.
(160)
A fentiek fényében a 2004. május 1-jén fennálló köztartozások végre nem hajtása a csatlakozást követően alkalmazandó intézkedésnek minősül, és az EUMSz. 108. cikke értelmében a Bizottság hatáskörébe tartozik.
VIII. ÉRTÉKELÉS
(161)
Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(162)
Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek kumulatívak, így ahhoz, hogy egy támogatás állami támogatásnak minősüljön, az összes feltételnek együtt kell teljesülnie.
(163)
A következő szakaszokban a Bizottság külön értékeli a PZL Hydral és a PZL Wrocław részére nyújtott lehetséges állami támogatásokat.
(164)
A PZL Hydral vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:
-
a PZL Hydral számára tervezett majd visszavont tőkeinjekciók;
-
a PZL Hydral köztartozásainak végrehajtása (1998-2007);
-
a PZL Hydral állami hitelezőivel kötött megállapodás (2007-10).
(165)
A PZL Wrocław vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:
-
a 2007. évi kölcsön;
-
a 2008. évi kölcsön;
-
a 2007. és 2008. évi kölcsönökre vonatkozó adósság-részvény swapügylet.
(166)
A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok vitatták a fent említett intézkedések állami támogatásnak minősítését, azt állítva, hogy az intézkedések megfeleltek a magánhitelezői tesztnek (a PZL Hydralra vonatkozó intézkedések és a PZL Wrocławhoz kapcsolódó 2010. évi adósság-részvény swapügylet esetében) és a piaci befektetői tesztnek (a PZL Wrocławnak nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsön esetében).
VIII.1 A PZL Hydral visszavont tőkeinjekciói
(167)
Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (37) (az eljárási rendelet) 8. cikke értelmében egy tagállam a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után megfelelő időben visszavonhatja bejelentését, még mielőtt a Bizottság határozatot hozna arról, hogy a bejelentett intézkedés támogatásnak minősül-e. Ezekben az esetekben a Bizottság megszünteti az eljárást, mivel az okafogyottá vált.
(168)
A lengyel hatóságok visszavonták a két bejelentett tőkeinjekciót (113 millió PLN). Ennek megfelelően az ezekhez az intézkedésekhez kapcsolódó bizottsági vizsgálat okafogyottá vált.
VIII.2 A PZL Hydral köztartozásainak végre nem hajtása (1998-2007)
(169)
Állami támogatást nyújthattak a PZL Hydralnak azzal, hogy több állami hitelező folyamatosan elmulasztotta a vállalat köztartozásainak végrehajtását.
(170)
A Bizottság kiemeli, hogy az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése különböző formájú beavatkozásokra vonatkozik, amelyek csökkentik egy társaság rendes költségeit, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, jellegükben hasonlóak, és ugyanolyan hatással bírnak. Az ítélkezési gyakorlatban általánosan elfogadott, hogy a társadalombiztosítási járulékok beszedéséért felelős közintézmények olyan eljárása, amely eltűri e járulékok késedelmes fizetését, jelentős üzleti előnyhöz juttatja az ebből profitáló, pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatot azáltal, hogy csökkenti a társadalombiztosítási rendszer rendes működésével járó terhelést, és ezt az előnyt nem küszöbölik ki teljes mértékben a hozzá kapcsolódó kamatok és késedelmi pótlékok (38). Ez az érvelés értelemszerűen alkalmazandó az állami hatóságok által beszedett egyéb díjakra, terhekre és adókra is.
(171)
Ebben az esetben a beszedő állami szervek nem hajtották be teljes mértékben a PZL Hydrallal szembeni, 1998-2007 közti követeléseiket, amikor az állami hitelezők elfogadták a tervet (lásd a (60) és azt követő preambulumbekezdéseket).
(172)
Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a köztartozások végre nem hajtása útján nyújtottak-e állami támogatást a közintézmények, meg kell bizonyosodni arról, hogy az érintett vállalat nyilvánvalóan képtelen lett-e volna hasonló megoldást kieszközölni egy olyan magánhitelező esetén, amely a vállalattal szemben ugyanolyan helyzetben van, mint a pénzt beszedő közintézmény (39).
(173)
A Bizottság megállapítja, hogy a PZL Hydral hosszú távú gazdasági életképességének biztosítása érdekében akkori tulajdonosa, a Lengyel Államkincstár, és azt követően az IÜ privatizációs stratégiát dolgozott ki egy magántanácsadók által 1998-ban végzett vizsgálat alapján, és befektetőket kezdett keresni (lásd az (54) preambulumbekezdést). A magán- és állami hitelezők támogatták ezt a megközelítést és abba szorosan bevonódtak.
(174)
2002-ben a lengyel hatóságok, továbbra is a magán- és állami hitelezők támogatása mellett, tárgyalásokba kezdtek a/az […]-val/vel. A hitelezőket rendszeresen tájékoztatták az elért eredményekről (lásd a (30) és (56) preambulumbekezdést).
(175)
A Bizottság megállapítja, hogy mind a magán-, mind az állami hitelezők azt az álláspontot képviselték, hogy a PZL Hydral értéke, és különösen a légi közlekedési és védelmi tevékenységeinek az értéke, mint működő vállalkozásé, messze meghaladta az eszközeinek értékét, különösen a katonai tanúsítványainak, fegyverkereskedelmi engedélyeinek és humán tőkéjének köszönhetően, és ezért beleegyeztek, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen.
(176)
A Bizottság megállapítja különösen, hogy a fő magánhitelezők, vagyis a/az […] Bank és a/az […] Bank tartózkodtak a kintlévőségeik kényszerítő erejű behajtásától, annak ellenére, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést), amelyet banki végrehajtási rendelkezés útján közvetlenül végre lehetett volna hajtani és viszonylag könnyen el lehetett volna idegeníteni (lásd a (28) preambulumbekezdést).
(177)
Az állami hitelezők viszont végrehajtási intézkedéseket tettek a bírósági végrehajtó útján, és 2007 végére összesen 28,76 millió PLN-t hajtottak be (lásd a (41) preambulumbekezdést).
(178)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy 1998 és 2007 között a PZL Hydral képes volt hasonló megoldást kieszközölni két magánhitelező, vagyis a/az Bank és a/az […] Bank esetén, amelyek nemcsak ugyanolyan, hanem valójában jobb helyzetben voltak a vállalattal szemben, mint a pénzt beszedő közintézmények.
(179)
A Bizottság levonja azt a következtetést is, hogy a magán- és állami hitelezők azon döntését, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen, az indokolta, hogy jó kilátások mutatkoztak arra, hogy a tartozási hátralékok törlesztése után helyre lehet állítani a légi közlekedési és védelmi tevékenységek életképességét, ahogyan az 1998-ban kidolgozott stratégiában szerepel (lásd az (54) preambulumbekezdést).
(180)
Ezért az, hogy a pénzt beszedő közintézmények nem érvényesítették a nekik 1998-2007 között járó összegeket, nem juttatja előnyhöz a PZL Hydralt, mert a közintézmények ugyanúgy jártak el, ahogyan egy magánhitelező is eljárt volna, így ez nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
VIII.3 A PZL Hydral köztartozásainak visszafizetése (2007-10)
(181)
A/az […]-val/vel folytatott privatizációs tárgyalások kudarca után a PZL Hydral legfőbb magánhitelezői, vagyis a/az […] Bank és a/az […] Bank rendezték a PZL Hydrallal szemben fennálló követeléseiket.
(182)
A magánhitelezők követeléseit 2003 áprilisában a/az ([…] Bank), illetve 2006 novemberében a/az ([…] Bank) rendezték. A jó minőségű biztosítékaik ellenére a/az […] Bank elfogadta a PZL Hydral 51,6 millió PLN összegű tartozásának rendezését 4 millió PLN befizetése ellenében, a/az […] Bank pedig elfogadta a PZL Hydral 86,4 millió PLN összegű tartozásának rendezését 11,5 millió PLN befizetése ellenében (lásd a (31) és (33) preambulumbekezdést).
(183)
A pénzt beszedő közintézmények 2007-ben adósságrendezési megállapodást kötöttek az IÜ-vel és a PZL Hydrallal, és ezt 2007 novemberében belefoglalták a tervbe. Ez a megállapodás négy alapvető elemet tartalmazott:
-
a PZL Hydral időben befizet minden új adót, terhet és hozzájárulás;
-
a PZL Hydral részletekben fizeti meg a fennálló tartozásainak egy részét, a maradék törlesztését pedig elhalasztják, amíg a PZL Hydral el nem adja a leányvállalatait és eszközeit;
-
a PZL Hydral eladja minden leányvállalatát és eszközét, a bevételt pedig az adósságai törlesztésére fordítja;
-
a PZL Hydral légi közlekedési és védelmi üzletágát a PZL Wrocław leányvállalathoz költöztetik, amelyet azután privatizálnak és a bevételből kielégítik az állami hitelezőket. Ezután a PZL Hydral puszta váz marad, amelyet felszámolnak.
(184)
A 2007-2010 közötti értékesítések becsült bevételének megfelelően a terv szerint a pénzt begyűjtő közintézmények 120,8 millió PLN-t szereznek vissza (lásd a (61) preambulumbekezdést). Ez utólag jó becslésnek bizonyult, mivel a 2010-ben megállapított összeg 122,3 millió PLN (lásd a (133) preambulumbekezdést).
(185)
A Bizottság megállapítja, hogy a terv rendelkezett a PZL Hydralnak nyújtott két tőkeinjekcióról is, amelyek célja a múltbeli kötelezettségek rendezésére rendelkezésre álló pénzösszeg növelése volt. Az, hogy ezeket a tőkeinjekciókat szerepeltetik-e a tervben, a Bizottság előzetes engedélyétől függött; így tehát a tervre vonatkozó megállapodás megkötésekor az állami hitelezők számára egyértelmű volt, hogy nem tekinthetik biztosnak ezeknek a további összegeknek a tervben való szerepeltetését.
(186)
A Bizottság megállapítja azt is, hogy a terv nem tartalmaz végleges döntést azt illetően, hogy a bevételeket hogyan osztják majd fel a különböző állami hitelezők között. A felosztásra azután kerülne sor, hogy végrehajtották a leányvállalatok és eszközök értékesítésének folyamatát, az eladás tényleges bevételei alapján, figyelembe véve a különböző állami hitelezőknek az ezeken az eszközökön fennálló biztosítékait.
(187)
Ami az állami hitelezők 2007 és 2010 közötti eljárásának értékelését illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az állami hitelezők részéről két különböző döntést kell értékelni: először is azt a 2007. évi döntést, hogy beleegyeznek a tervbe, másodszor pedig azt a 2010. évi döntést, hogy elfogadják az e határozat 26. táblázatában részletezett végső rendezést.
(188)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ilyen esetekben a Bizottságnak a magánhitelezői szabályt kell alkalmaznia, vagyis ahhoz, hogy megállapítsa, hogy egy nehéz helyzetben lévő cég közjogi személy felé fennálló tartozásai egy részének csökkentése állami támogatásnak minősül-e, a közjogi személyt egy magánhitelezőhöz kell hasonlítania, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik összegeket behajtani (40).
(189)
Az ítélkezési gyakorlat szerint azonban ha egy jelentősen megromlott pénzügyi helyzetű vállalat adósság-átütemezési megállapodást vagy megállapodásokat ajánl a hitelezőinek abból a célból, hogy orvosolja a helyzetet, és elkerülje a csődöt, akkor minden hitelezőnek egyrészt a javasolt megállapodás szerint neki ajánlott összeg, másrészt a várakozásai szerint az általa a vállalat felszámolása esetén behajtható összeg fényében kell meghoznia a döntését. A döntését több tényező befolyásolja, ideértve, hogy a hitelező biztosított, elsőbbségi vagy közönséges követelés jogosultja-e, a biztosítékainak természetét és terjedelmét, azt, hogy mennyire tartja valószínűnek, hogy a vállalat újra életképes lesz, és hogyan értékeli a veszteségek kockázatát abban az esetben, ha ez nem történik meg, valamint hogy felszámolás esetén milyen összeghez jutna hozzá. Ha például az derülne ki, hogy a vállalat felszámolása esetén az eszközeinek vételára csak a jelzálogokat és az elsőbbségi követeléseket fedezné, a közönséges követeléseknek nem lenne értéke. Ilyen körülmények között az, hogy egy közönséges hitelező elfogadja a követelése nagy részének eltörlését, nem igazán lenne áldozat (41).
(190)
A Bizottság megállapítja, hogy a rendezés feltételei eltérnek a pénzt beszedő közintézmények, illetve a két magánbank esetében.
(191)
Először is a magánbankok azonnali kifizetést választottak, míg a pénzbeszedő állami szervek beleegyeztek, hogy megvárják a PZL Hydral eszközei és leányvállalatai értékesítésének eredményét.
(192)
Másodszor a pénzt beszedő állami hatóságok részéről várható megtérülési arány messze meghaladja a magánbankokra vonatkozó megtérülési arányát: a/az […] Bank 7 %-ot, a/az […] Bank pedig 13 %-ot szerzett vissza, miközben a pénzt beszedő állami hatóságok 38,5 % megtérülésére számíthatnak 122,3 millió PLN értékesítési bevétel alapján.
(193)
A Bizottságnak - a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott elvek alkalmazásával - értékelnie kell, hogy az állami hitelezők azon döntését, hogy 2007-ben hozzájárultak a tervhez, amely jellegét illetően különbözik a magánhitelezők által elért rendezéstől, egy a helyükben lévő magánhitelező is meghozta-e volna.
(194)
A Bizottság először is megállapítja, hogy az állami hitelezők csak korlátozott biztosítékkal rendelkeztek, és hogy a biztosítékuk alsóbbrendű volt, mint a magánbankoké (lásd a fenti 16-20. táblázatot). Ezért a tárgyalási pozíciójuk gyengébb volt. Ugyanakkor a magánhitelezők követeléseinek rendezését követően az állami hitelezők biztosítékának minősége jelentősen javult, ezzel biztosabbá vált, hogy még akkor is, ha a terv nem az előrejelzések szerinti eredménnyel járna, elfogadható megtérülési arányt érhetnének el az eszközökből.
(195)
Másodszor a Bizottság megállapítja, hogy a terv alapjául szolgáló feltételezések alapján az állami hitelezők jelentősen magasabb megtérülési arányra számíthattak, mint a magánhitelezők, akik a gyors rendezést választották.
(196)
Harmadszor a Bizottság megállapítja, hogy a magánhitelezők biztosítékokat kaptak a PZL Hydral és a PZL Wrocław részéről azt illetően, hogy minden új tartozást időben megfizetnek.
(197)
Negyedszer a Bizottság megjegyzi, hogy a fennálló követeléseket illetően a PZL Hydral beleegyezett egy olyan fizetési ütemezésbe, amely szerint az adósság egy részét részletekben törleszti, a maradékot pedig akkor fizeti vissza, amikor ismertté válnak az eszközök és leányvállalatok eladásából származó bevételek. Ezek a fizetések jelentős fejlődést jelentettek a terv elfogadása előtti években elért megtérüléshez képest: 2008-ban, a terv első évében a PZL Hydral 54,6 millió PLN-t fizetett vissza, szemben a 2007. évi mindössze 9,5 millió PLN-nel (lásd a 21. táblázatot).
(198)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy e garanciák és a PZL Hydraltól kapott biztosítékok alapján az állami hitelezők úgy jártak el, ahogyan egy hasonló helyzetben lévő magánhitelező eljárt volna.
(199)
A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a/az […]-val/vel és a/az […]-val/vel folytatott tárgyalások kudarca miatt (lásd a (94) preambulumbekezdést) a terv tényleges megvalósítása hosszabb ideig tartott, mint kezdetben tervezték. A Bizottság megítélése szerint ez a kockázat benne rejlett a pénzt beszedő közintézmények tervhez adott hozzájárulásában.
(200)
A PZL Hydral és az állami hitelezői közötti végső rendezést a 26. táblázat szemlélteti. Miután a/az […] által tett ajánlatot követően megállapították a PZL Wrocław eladási árát, az állami hitelezők hozzájárultak a PZL Hydral eszközeinek értékesítéséből, tőkeinjekciók nélkül történő rendezéshez, a magánhitelezői szabállyal összhangban, figyelembe véve a követeléseik értékét és a biztosítékuk minőségét (lásd a (96) preambulumbekezdést).
(201)
A Bizottságnak ezért meg kell határoznia, hogy tőkeinjekciók nélküli értékesítés esetén az egyes állami hitelezők jobban járnak-e, mint csőd esetén, és hogy a/az […]-nak/nek való eladás-e a legjobb értékesítési forgatókönyv, amelyre az állami hitelezők számíthatnak.
(202)
Minden állami hitelező nagyobb megtérülést ér el, mint a magánhitelezők (lásd a (134) preambulumbekezdést), kivéve a Pénzügyminisztériumot, amelynek azonban nem volt biztosítéka, így nem hasonlítható az első ranghelyű biztosítékkal rendelkező magánhitelezőkhöz (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést).
(203)
Meg kell jegyezni azt is, hogy az IÜ által megrendelt Ernst&Young-tanulmány összehasonlította azokat az összegeket, amelyekre az egyes állami hitelezők számíthatnának a csőd és az értékesítés (amelyre 2010-ben sor került) esetén (lásd a (137) preambulumbekezdést). A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az értékesítés esetén minden állami hitelező jobban jár.
(204)
A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésekben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárultak a rendezéshez, az egyes állami hitelezők a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan jártak el.
(205)
Először is a Bizottság megállapítja, hogy az Ernst&Young tanulmánya módszerként az európai bíróságok idevágó ítélkezési gyakorlatát használta a magánhitelezői szabály értékelésére, és figyelembe vette az egyes állami hitelezők helyzetét, a biztosítékaikat, a rangsorukat és azt, hogy felszámolás esetén a hitelező milyen összeghez jutna hozzá.
(206)
E határozat 26. táblázata azt mutatja, hogy ezen értékelés alapján minden állami hitelező (a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) jobban jár a PZL Hydral összes eszközének értékesítése esetén, vagyis mindegyikük a fennálló követelései nagyobb hányadát szerzi vissza, mint a felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyv esetén, figyelembe véve az állami hitelezők rangsorát és a biztosítékaikat (lásd a (134) preambulumbekezdést).
(207)
A Bizottság ezután meggyőződött az Ernst&Young által kidolgozott csőd-forgatókönyv valószerűségéről. Az értékelés kiindulópontja az, hogy a PZL Hydral értéke nulla, a tartozásai pedig messze meghaladják az eszközei és leányvállalatai értékét. Így a csőd-forgatókönyv esetén minden hitelező csak a fennálló követelései biztosítékkal biztosított hányadát tudná behajtani, amennyiben a ranghely lehetővé teszi, hogy részesüljön a biztosított eszközök felszámolási értékéből.
(208)
A 16-20. táblázatok az egyes állami hitelezők biztosítékait ismertetik. Azt, hogy a PZL Hydral fizetésképtelenné nyilvánítása esetén az egyes állami hitelezőket milyen mértékben elégítik ki a biztosítékukból, figyelembe véve annak ranghelyét, a (131) preambulumbekezdés írja le. Az ingatlan szükségeladási értékének megbecsléséhez az Ernst&Young a vállalat részét képező eszközök aktuális valós értékét vette alapul, összhangban az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standard (IAS) 30. pontjával (42). A Bizottság megjegyzi, hogy ezen IAS haszálata az EU-ban kötelező és így megfelelő kiindulási pont a felszámolási érték meghatározásához. A Bizottság ésszerűnek tartja, hogy ezen eszközök csődeljárásbeli értéke a szükségeladás során 50 %-kal csökken, mivel az eszközöket külön-külön értékesítik, másrészt nem lehet majd a működő vállalkozás szabályát alkalmazni, mivel a gazdasági válságban csökkent az ipari eszközök iránti kereslet, valamint ez az érték meghaladja a Lengyelországban csőd esetén értékesített eszközök eladásából származó átlagos bevételt, amely a valós értékükhöz képest 26,86 %.
(209)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy minden állami hitelező jobban jár a/az […] részére történő értékesítésre vonatkozó forgatókönyv szerint, mint egy csőd-forgatókönyv szerint.
(210)
A későbbiekben kell meghatározni, hogy a/az […] ajánlata-e a legjobb, amelyre az állami hitelezők számíthatnak. A Bizottság megállapítja, hogy amikor 2009 első felében nyilvánvalóvá vált, hogy a/az […] ajánlatában foglalt feltételek nem teljesültek, a/az […] volt az egyetlen vevő, aki érdeklődött a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása iránt. Az érdeklődés kifejezésére való felhívás közzététele és a lehetséges befektetők 2008 májusától kezdődő aktív keresése (lásd a (90) és azt követő preambulumbekezdéseket) ellenére más befektetők nem jelentkeztek. Ezért az állami hitelezők ésszerű alapon nem számíthattak arra, hogy bármely más befektető jobb árat kínálna a jövőben.
(211)
Ezen az alapon a Bizottság úgy véli, hogy azzal, hogy 2010-ben hozzájárultak a 26. táblázatban bemutatott rendezési struktúrához, az állami hitelezők úgy jártak el, mint egy magánhitelező, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik behajtani a neki járó összegeket. Az állami hitelezők tehát nem juttatták előnyhöz a PZL Hydralt. Ennek megfelelően a fennálló követeléseknek az Ernst&Young-tanulmány szerinti, a köztartozások részleges elengedése formájában történő rendezése nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
VIII.4 A PZL Wrocławot illető intézkedések
(212)
A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2007. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy egy magánbefektető („piacgazdasági befektető elve”) ugyanolyan feltételek mellett kötötte-e volna meg a kérdéses ügyletet, és ha nem, akkor milyen feltételek mellett kötötte volna azt meg (43).
(213)
A Bizottság megállapítja, hogy annak érdekében, hogy megbizonyosodjon róla, hogy a vállalatban már részesedést szerzett állami szerv által nyújtott kölcsön megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének, a befektetést egy olyan magán vagyonkezelő vállalat vagy magán vállalatcsoport befektetéseihez kell hasonlítania, amely strukturális politikát folytat és a hosszabb távú kilátások vezérlik (44).
(214)
A Bizottság azt a nézetet vallja, hogy az IÜ nem külső hitelező, amely azért fektet be, hogy a befektetése megtérülése alapján kamat formájában jelentkező nyereségre tegyen szert, hanem a PZL Hydral részvényeinek több mint 90 %-ával rendelkező részvényes, a PZL Hydral pedig a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-ával rendelkezik. Ezért meg kell állapítani, hogy azonos körülmények között egy magánbefektető is nyújtotta-e volna a 2007. évi kölcsönt.
(215)
Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2007. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel (lásd a (47) és (48) preambulumbekezdést). Ehelyett egy új, adósságoktól mentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a vele már hosszabb ideje üzleti kapcsolatban álló lengyel Védelmi Minisztériummal kötött szerződések formájában.
(216)
A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a befektetése megtérülését egy […] %-os adósság-részvény swapügylet útján, majd a PZL Wrocław e hányadának egy magánbefektető számára történő (becslések szerint […]-ért való) értékesítése útján remélte biztosítani, ahogyan az a tervben szerepel.
(217)
Az IÜ figyelembe vette a/az […]-val/vel folytatott, folyamatban lévő tárgyalásokat (lásd a (74) preambulumbekezdést).
(218)
Annak megállapításához, hogy az IÜ a magánbefektetői elvnek megfelelően járt-e el, szükséges tehát annak meghatározása, hogy az IÜ milyen vételárat várhatott a részesedéséért, milyen szintű volt a kockázat, és hogy a befektetésnek az ebből az értékesítésből következő megtérülése arányos volt-e az IÜ által vállalt kockázattal.
(219)
A kölcsön nyújtása előtt az IÜ megrendelt egy tanulmányt egy független szakértőtől annak érdekében, hogy megállapítsa a PZL Wrocław PZL Hydralról való leválása utáni értékét (lásd a (66) preambulumbekezdést).
(220)
A Bizottság kritikusan értékelte ezt a tanulmányt, és arra a következtetésre jutott, hogy ésszerűen legalább […] vételárra lehetett számítani (lásd a (71) és azt követő preambulumbekezdéseket). A részvények körülbelül […] %-ának értékesítésével tehát az IÜ egy sikeres értékesítés esetén legalább 48,5 millió PLN értékű, számottevő megtérülésre számíthatott.
(221)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a privatizáció mindig jelentős kockázatokat rejt magában. Ebben az esetben az első kísérlet már sikertelen volt. Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy a lengyel légi közlekedési és védelmi vállalatra vonatkozó átfogó kilátások viszonylag stabilak voltak, figyelembe véve a lengyel hadsereg folyamatban lévő külföldi kötelezettségeit és Lengyelországnak a NATO felé fennálló kötelezettségeit a védelmi kapacitását illetően. Továbbá - tekintettel arra, hogy speciális engedélyekre van szükség - a vonatkozó piaci szegmensre való belépés előtti akadályok jelentősek, ami viszont növeli a már régebben működő szereplők vonzerejét.
(222)
A Bizottság megállapítja azt is, hogy a beruházás várt megtérülése megfelelően fontos volt ahhoz, hogy indokoljon egy viszonylag magas kockázatot, és hogy az IÜ ráadásul biztosítékot is kapott egy gépekre vonatkozó, 5,5 millió PLN értékű bejegyzett zálogjog és a részvények […] %-ára vonatkozó közönséges zálogjog formájában (lásd a (65) preambulumbekezdést).
(223)
Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2007. évi kölcsönt a magánbefektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(224)
A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2008. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. A Bizottság ebből a célból és az ott meghatározott okokból a (212)-(214) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvet fogja alkalmazni.
(225)
Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2008. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt, és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel. Ehelyett egy új, adósságmentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a Védelmi Minisztériummal kötött, […] összegű szerződések formájában (lásd a (48) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, hogy ezt a kölcsönt kifejezetten a Védelmi Minisztériumtól érkezett, egyre nagyobb számú megrendelés feldolgozásának céljából nyújtották. Ezen túlmenően 2008-ban a vállalat egy operatív lízing formájában magánfinanszírozásban részesült (lásd a (87) preambulumbekezdést).
(226)
A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a 2008. évi kölcsönt kevéssel a/az […]-val/vel folytatott, a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozó tárgyalások (lásd a (74) preambulumbekezdést) várt lezárása előtt nyújtotta. Azért tett így, hogy áthidaló kölcsönt nyújtson a megállapodás lezárása előtti időszakra, amikor a PZL Wrocławnak gyorsan kellett bővítenie a kapacitását, hogy megbirkózzon a Védelmi Minisztérium növekvő számú megrendeléseivel. A kölcsön nyújtásakor az IÜ fő motivációja tehát az volt, hogy biztosítsa, hogy a vállalat kihasználhassa az üzleti lehetőségeket a/az […]-val/vel való megállapodás lezárása előtt, és hogy biztosítsa, hogy a megállapodást gyorsan megkössék.
(227)
A Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön összege csak 4 millió PLN, ez az összeg szükséges a Védelmi Minisztérium megnövekedett igényeinek kielégítéséhez szükséges eszközök beszerzéséhez.
(228)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a kölcsönt gépekre vonatkozó, 2,8 millió PLN értékű bejegyzett zálogjoggal és kereskedelmi szerződésekből eredő követelésekre vonatkozó, 5,2 millió PLN értékű közönséges zálogjoggal biztosították, és hogy a kölcsön változó kamatlába megfelelt a Bizottság által közzétett, alkalmazandó referencia-kamatlábnak (lásd a (83) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a 2008. évi kölcsön nyújtása előtt az IÜ megvizsgálta a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét, és nyereségesnek találta a vállalatot. Ennek alapján az IÜ számíthatott arra, hogy a PZL Wrocław elegendő pénzforgalmat generál a kölcsön visszafizetéséhez és ahhoz, hogy az IÜ befektetése megtérüljön.
(229)
A Bizottság megjegyzi, hogy a vállalat eladásának folyamatában egy többségi tulajdonos részéről normális üzleti magatartás, hogy kis összegű áthidaló kölcsönt nyújt, ha a kölcsön szükséges az üzleti lehetőségek kihasználásához és biztosítja, hogy az értékesítés zökkenőmentesen megtörténjen. A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. évi kölcsönt, amelyet továbbá megfelelően biztosítottak és a referencia-kamatlábnak megfelelő kamattal járt, az IDA ennek a logikának megfelelően nyújtotta.
(230)
Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2008. évi kölcsönt a piacgazdasági befektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(231)
Azzal, hogy beleegyezett abba, hogy a tervben szereplő módon az adósságot először részesedésre cseréljék, majd a részesedés eladásából származó teljes bevételt átadják a PZL Hydralnak, hogy az rendezhesse a közintézmények felé fennálló tartozásait, az IÜ gyakorlatilag elengedett 17,2 millió PLN tartozást, és csak [ 1 053 196,36 PLN]-t hajtott be.
(232)
Meg kell állapítani, hogy az adósság-részvény swapügylettel az IÜ előnyben részesíti-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak el kell döntenie, hogy az ügylet végrehajtásakor az IÜ megfelelt-e a (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvnek.
(233)
A Bizottság először is megállapítja, hogy a/az […] 2009. évi ajánlata […] […]-val/vel alacsonyabb volt, mint a/az […] 2008. évi ajánlata. A Bizottság úgy véli, hogy ez a különbség a PZL Wrocław helyzetének romlását tükrözi, a vállalat ugyanis 2008-ban nyereséges volt, jó kilátásokkal, míg 2009-ben a nehézségek jeleit mutatta, főként a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek jelentős visszaesése miatt.
(234)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az IÜ nem számíthatott arra, hogy a/az […]-n kívül más vevőt talál a PZL Wrocław részvényeire, amelyeket az adósság-részvény swapügylet (lásd a (210) preambulumbekezdést) révén szerzett. Annak érdekében, hogy biztosítsa az ügylet sikerességét, az IÜ-nek biztosítania kellett, hogy képes rendezni az állami hitelezők követeléseit annyiban, amennyiben azok jelzáloggal rendelkeznek a PZL Wrocław eszközein, mivel egyébként nem lett volna olyan helyzetben, hogy eleget tegyen annak a kötelezettségének, hogy minden eszközt biztosítéktól mentesen ruházzon át.
(235)
Továbbá amennyiben a PZL Wrocław értékesítése - amely esemény szolgált a köztartozások részleges visszafizetés útján való átütemezésének alapjául - nem történik meg, az adótörvénykönyv alapján az adóhatóságok végrehajtanák a követeléseiket (lásd a (144) preambulumbekezdést). Ezenkívül a PZL Wrocław pénzügyi helyzetére tekintettel az adásvételi megállapodás kudarca a PZL Wrocław csődjéhez vezetne (lásd az (52) preambulumbekezdést).
(236)
A Bizottság tehát arra a következtetésre jut, hogy a 17,2 millió PLN tényleges elengedése elfogadásának egyetlen alternatívája a PZL Wrocław és a PZL Hydral felszámolása volt.
(237)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése értékelte ezt a két forgatókönyvet. A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárult a rendezéshez, az IÜ a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan járt el.
(238)
A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy csőd esetén a közönséges hitelezők nem kapnak semmit, mivel sok eszközt terhel zálogjog és jelzálog, és ezenkívül az adóhatóságok végrehajthatják a PZL Wrocław-val szembeni követeléseiket (lásd a (143) és azt követő preambulumbekezdéseket). A Bizottság ezt az információt a PZL Wrocław pénzügyi jelentéseinek vizsgálatával és a lengyel jog végrehajtásának elemzésével erősítette meg, és arra a következtetésre jutott, hogy az Ernst&Young értékelése megalapozott.
(239)
Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a követeléseken fennálló, a 2008. évi kölcsönt biztosító közönséges zálogjog a felszámolási forgatókönyvben értéktelen. Ezenkívül a részvények […] %-án fennálló zálogjog is értéktelen a felszámolási forgatókönyv esetén, mert maguknak a részvényeknek az értéke nulla.
(240)
Ezért tehát annak megállapítása érdekében, hogy az IÜ mit kapna a elszámolási forgatókönyv esetén, meg kell becsülni azt a nyereséget, amit a javára szóló bejegyzett zálogjoggal terhelt eszközök eladásából várhat.
(241)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése megállapítja, hogy azoknak a gépeknek a könyv szerinti értéke, amelyeken az IÜ a 2007. évi kölcsön biztosítására zálogjoggal rendelkezett, 5,5 millió PLN volt 2007-ben, míg a 2008. évi kölcsönt biztosító zálogjoggal terhelt gépek könyv szerinti értéke 2,8 millió PLN volt 2008-ban.
(242)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésében az IÜ javára bejegyzett zálogjogok felszámolási értéke értékelésének az alapja a PZL Wrocław auditált pénzügyi jelentéseiben szereplő eszközök könyv szerinti értéke volt (lásd a (151) és a (152) preambulumbekezdést) a 2010. január 31-i helyzet szerint, vagyis 2,1 millió PLN.
(243)
A Bizottság úgy véli, hogy az ingó befektetett eszközök (amelyek zálogként szolgálnak a 2007. és 2008. évi kölcsönök kapcsán) könyv szerinti értéke, amint az az auditált pénzügyi jelentésekben szerepel, megfelelő kiindulópont a felszámolási értékük meghatározásához. A Bizottság először is megállapítja, hogy a könyv szerinti érték és a nettó eszközérték közötti hatalmas eltérés, amelyet a PZL Wrocławot értékelő 2008. évi tanulmány talált, az ingatlan értékének jelentős emelkedése miatt volt észlelhető. A gépek értékét nem korrigálták. Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy a zálog alapítása és az értékelés között eltelt idő rövidségére tekintettel semmi más sem utal arra, hogy a könyv szerinti érték nem tükrözi a gépek konzervatív módon megállapított értékét.
(244)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint felszámolás esetén ezeket az eszközöket szükségeladás során, 50 %-os árcsökkenés mellett kellene értékesíteni, és így tehát a várt érték 1 053 196,36 PLN. A Bizottság elismeri, hogy a gépekhez hasonló eszközök, amelyeket a felszámolás során eladásra kínálnak, általában a könyv szerinti értékük alatti áron kelnek el.
(245)
A Bizottság úgy véli, hogy az Ernst&Young által említett és a fenti (147) preambulumbekezdésben kifejtett okokból indokolt az 50 %-os árcsökkenés. Úgy véli különösen, hogy a csőd esetére vonatkozó feltételezett értékük megállapítása olyan módszer használatával történt, amely megfelelőnek tekinthető az igények csőd által fenyegetett adósokkal szemben realizálható értékének megállapításához, figyelembe véve az értékesítendő gépek speciális típusát és az egy adott, olyan vásárlóra (a Védelmi Minisztériumra) jutó eladások mértékét, amely vásárló csökkenti a kiadásait, mivel alkalmazkodnia kell a válságból eredően visszaeső adóbevételekhez.
(246)
A Bizottság így azt a következtetést vonja le, hogy az e döntés elfogadásakor rendelkezésére álló információk alapján az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek csődeljárásbeli értéke 1 053 196,36 PLN volt.
(247)
Az értékesítési forgatókönyvben az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek értéke magasabb volt, mivel a/az […] [ 1 053 196,36 PLN]-t kínált az IÜ-nek.
(248)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az IÜ helyzetében lévő magánhitelező elfogadta volna 17,2 millió PLN elengedését, mert ésszerűen nem számíthatott arra, hogy csődeljárás során többhöz juthat hozzá a követeléseiből. A Bizottság ezek alapján tehát meggyőződött arról, hogy az IÜ-nek a 2010. évi adósság-részvény swapügylettel kapcsolatos eljárása megfelel a magánhitelezői elvnek, és hogy az adósság-részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
IX. KÖVETKEZTETÉSEK
(249)
A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok által bejelentett, majd később visszavont, 113 millió PLN értékű tőkeinjekciók hivatalos vizsgálata az eljárási rendelet 8. cikke szerint okafogyottá vált.
(250)
Az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtását majd végül rendezését illetően a Bizottság azt állapítja meg, hogy az állami hitelezők a magánhitelezői szabálynak megfelelően jártak el. Ebből következően az állami hitelezők eljárása nem foglal magában az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást.
(251)
A Bizottság azt állapítja meg, hogy a tervezett, az Iparfejlesztési Ügynökség által a módosított terv keretében végzett részleges adósság-részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelel a magánhitelezői szabálynak. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a PZL Wrocław részére nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsönök nem minősülnek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelelnek a magánbefektetői elvnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság úgy határozott, hogy a 113 millió PLN értékű tőkeinjekciókra vonatkozóan lezárja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, tekintettel arra, hogy Lengyelország visszavonta bejelentését és a továbbiakban eláll a támogatásnyújtás szándékától.
2. cikk
(1) A lengyel hatóságok PZL Hydrallal szembeni követeléseinek 1998 és 2007 közötti részleges végre nem hajtása és ezeknek az adósságoknak a 2007 és 2010 közötti rendezése nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(2) Az IÜ által a PZL Wrocław részére 2007-ben (12,5 millió PLN) és 2008-ban (4 millió PLN) nyújtott kölcsönök nem minősülnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(3) A kölcsönök ezt követő, 17,2 millió PLN-t érintő részleges elengedése, amelyet adósság-részvény swapügylet formájában valósítottak meg, nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 4-én.