NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
A BIZOTTSÁG 821/2011/EU RENDELETE
(2011. augusztus 16.)
az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. december 4-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétett értesítéssel bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA vagy az érintett ország) származó vinil-acetát behozatalát érintő dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárást a 2010. október 22-én a vinil-acetát uniós termelésének nagyobb hányadát - ebben az esetben az uniós össztermelés több mint 25 %-át - képviselő Ineos Oxide Ltd (a továbbiakban: a panaszos) által benyújtott panasz alapján indították meg. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, ami elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, az ismerten érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint az Amerikai Egyesült Államokat képviselő feleket. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
A Bizottság kérdőíveket küldött az érintett országbeli négy ismert exportáló gyártónak. Hárman közülük válaszoltak a kérdőívre. A negyedik exportáló gyártó nem kívánt a vizsgálatban együttműködni, akit a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatott arról, hogy az alaprendelet 18. cikke szerinti együtt nem működő vállalatként fogja kezelni.
(6)
A Bizottság a panaszosnak és a panaszban említett másik uniós gyártónak is kérdőívet küldött.
(7)
A vizsgálatban potenciálisan érintett, független importőrök nyilvánvalóan nagy számára való tekintettel a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavétel alkalmazását irányozta elő. Valamennyi független importőr felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. Mivel azonban az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül csak két importőr tett eleget ennek a kérésnek, a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez mintavételt. Két uniós importőr megfelelően kitöltötte a kérdőívet, és egyikőjük telephelyén ellenőrző vizsgálatra került sor.
(8)
Számos érdekelt fél viszont tudatta, hogy felhasználóként érintett. Ők egy külön a felhasználók számára készült kérdőívet kaptak. Tizenkét vállalat töltötte ki a kérdőívet, és kettejük telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
(9)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:
(a)
Uniós gyártók
Ineos Oxide Ltd, Egyesült Királyság,
Wacker Chemie AG, Németország
(b)
Az érintett országbeli exportáló gyártók
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Az érintett országbeli, független vállalatok
Terminal, Egyesült Királyság [a pontos név és cím adatvédelmi okokból nem adható meg]
(d)
Kapcsolatban álló és független uniós vállalatok
Celanese Chemicals Europe GmbH, Németország
Lyondell Chemie Nederland B.V., Hollandia
Terminal, EU [a pontos név és cím adatvédelmi okokból nem adható meg]
(e)
Az EU-n és az USA-n kívüli, kapcsolatban álló vállalatok
Dow Europe GmbH, Svájc
(f)
Importőrök
Gantrade Ltd, Egyesült Királyság
(g)
Felhasználók
Vinavil, Mapei, Olaszország
Synthomer, Egyesült Királyság
3. Vizsgálati időszak
(10)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2007. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) foglalta magában.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(11)
Az érintett termék az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg a 2915 32 00 KN-kód alá sorolt vinil-acetát.
(12)
A vinil-acetát (a továbbiakban: érintett termék) egy ecetsavból nyert vegyipari termék.
(13)
A vinil-acetát felhasználási köre sokrétű. Nagyrészt két további anyag előállításához használják, ezek a polivinil-acetát és a polivinil-alkohol. E két polimert számos iparágban hasznosítják. A vinil-acetát polimereit általában festékek, ragasztók, bevonatok és textilkikészítő anyagok előállításához használják.
(14)
A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett terméknek csak egy típusa létezik.
2. Hasonló termék
(15)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat által az EU-ban előállított és értékesített vinil-acetát, valamint az érintett országban előállított és az EU-ba exportált vinil-acetát ugyanazokkal az alapvető fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk módja is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintjük.
C. A DÖMPING
1. Rendes érték
(16)
A rendes érték meghatározásához először azt állapítottuk meg, hogy a hasonló terméknek az érintett országbeli exportáló gyártók által független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, vagyis az ilyen értékesítések összmennyisége, az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően, az érintett termék Unióban értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át kiteszi-e.
(17)
A Bizottság ezután azt vizsgálta meg, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül volt-e. Ezt a vizsgálati időszak alatt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapítottuk meg.
(18)
A belföldi értékesítést akkor tekintettük nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. E célból a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatároztuk a belföldi piacon felmerülő előállítási költséget.
(19)
Amennyiben a belföldi piacon az értékesítések mennyiségének több mint 80 %-a a költség feletti áron történt, és az eladási ár súlyozott átlaga legalább akkora volt, mint a termelési költség súlyozott átlaga, a rendes értéket valamennyi belföldi eladási ár súlyozott átlagaként állapítottuk meg, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. Ha azonban a nyereséges értékesítések a teljes értékesített mennyiség 80 %-át vagy annál kevesebbet tettek ki, vagy ha az eladási ár súlyozott átlaga nem érte el a termelési ár súlyozott átlagát, a rendes érték alapjául csak a nyereséges belföldi értékesítések súlyozott átlagárát vettük.
2. Exportár
(20)
A vizsgálat rámutatott, hogy a vinil-acetátot i. uniós székhelyű, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok exportálták az érintett országból az Unióba, illetve ii. egyetlen exportáló gyártó esetében egy Unión kívüli, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat.
(21)
Az exportárak az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján mindkét esetben az első független uniós fogyasztóknak kiszabott viszonteladói árak alapján kerültek megállapításra, és azokat a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, valamint a nyereség figyelembe vételével kiigazítottuk.
3. Összehasonlítás
(22)
A rendes értéket és a szóban forgó exportáló gyártók exportárát gyártelepi alapon hasonlítottuk össze.
(23)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vettük azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Adott és indokolt esetben kiigazításokat végeztünk a kezelési, raktározási, fuvarozási, biztosítási, valamint a hitelköltségekben, az engedményekben, jutalékokban és behozatali vámokban mutatkozó különbségek figyelembe vétele céljából.
4. Dömpingkülönbözet
(24)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az USA-beli együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapítottuk meg.
(25)
Az együtt nem működő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapítottuk meg. E célból az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, az Unióba irányuló exportmennyiséget összehasonlítottuk az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival.
(26)
Mivel az együttműködés az Amerikai Egyesült Államokban nagy mértékű (90 % feletti) volt, ideiglenesen helyénvalónak tekintettük, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az ország nem együttműködő gyártói számára az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb vám szintjén határozzuk meg. E kérdés megítélése azonban az eljárás végleges szakaszában még változhat.
(27)
A fenti módszer alapján megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Minden más vállalat
13,8 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(28)
A panaszt az Ineos Oxide Ltd (a továbbiakban: panaszos), egy uniós vinil-acetát-gyártó nyújtotta be, aki az uniós össztermelés jelentős részét képviseli. Az eljárás megindítását egy másik uniós gyártó, a Wacker GmbH is támogatta. Így tehát elmondható, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat vinil-acetát-gyártásának együttesen több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók támogatták. Ezért az eljárást az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének rendelkezései alapján indítottuk meg.
(29)
Egy harmadik uniós székhelyű gyártóról (Celanese Europe GmbH) kiderült, hogy az érintett országban található egyik exportáló gyártóval kapcsolatban áll. A vizsgálat során megszerzett információk alapján ideiglenesen megállapításra került, hogy az említett gyártó teljes mértékben az USA-beli Celanese Corporation irányítása alatt áll, amely döntő szerepet játszik az európai üzleti tevékenységekben, mint például az üzleti tervezés, a gyártásellenőrzés, a beszerzés és az értékesítési tevékenység.
(30)
A fentiek fényében úgy tekintettük, hogy a Celanese Europe GmbH a vállalatcsoporton belüli helyzeténél fogva olyan magatartást tanúsított, amely eltér az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti más független gyártók magatartásától. A vállalatról helyzete alapján az is feltételezhető, hogy a dömping káros hatásai megkímélték. Ha pedig a kárra vonatkozó megállapításokat egy ilyen vállalatra is kiterjesztenénk, az torzítaná az uniós gazdasági ágazat állapotára vonatkozó összesített adatokat.
(31)
Ezért ideiglenesen megállapításra került, hogy a Celanese Europe GmbH-t ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából.
(32)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében tehát az Ineos Oxide Ltd és a Wacker GmbH alkotják az uniós gazdasági ágazatot, az uniós gyártás 100 %-át képviselve. Ezekre a vállalatokra a továbbiakban „uniós gazdasági ágazatként” fogunk hivatkozni.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(33)
Annak megállapítása érdekében, hogy a (28) és az azt követő preambulumbekezdésekben meghatározott uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e, megvizsgáltuk, hogy milyen mértékben kellett figyelembe venni az elemzésben az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termék kötött felhasználására irányuló termelését.
(34)
Az érintett terméket az uniós gazdasági ágazat mind a) a szabad, mind b) a kötött piacon értékesítette (ugyanazon a vállalatcsoporton belül). A kötött piacon az érintett terméket számos további termék alapanyagaként használják, amelyek például festékekben, ragasztókban, bevonatokban kerülnek felhasználásra.
(35)
Ebben az összefüggésben az érintett termék egyéb termékek nyersanyagaként, ugyanabban a csoportban részt vevő vállalatok számára történő értékesítését „kötött felhasználásnak” lehet tekinteni, amennyiben az alábbiak közül legalább az egyik feltétel teljesül: i. az értékesítés nem piaci áron történik, ii. a fogyasztó nem választhat szabadon szállítót ugyanazon vállalatcsoporton belül. A vizsgálat során ideiglenesen megállapítottuk, hogy az érintett terméket alapanyagként egy másik termék előállítása céljából beszerző vállalatok számára történő értékesítéseket kötött értékesítésnek kell tekinteni; valamint megállapítást nyert az is, hogy a vállalatok kereskedelmi politikájának eredményeként a kapcsolatban álló entitások nem választhatták meg a szállítót.
(36)
E megkülönböztetés a kárelemzés szempontjából releváns. Megállapításra került, hogy a kötött felhasználásra szánt vinil-acetát nem áll közvetlen versenyben az érintett országból származó behozatallal. Ellenben a szabad piacon történő értékesítésre szánt termelésről megállapításra került, hogy közvetlen versenyben áll az említett behozatallal, mivel ezek az értékesítések a rendes piaci körülményeknek megfelelően történtek, ami a szállító szabad megválasztását feltételezi. Ezért ebben az elemzésben a kötött és a szabad piac közötti megkülönböztetés bizonyos kármutatók tekintetében indokolt volt.
(37)
E tekintetben megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kellene venni, az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználását is beleértve; ezek a mutatók a termelés, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy ezek a mutatók mindenképpen érintettek, függetlenül attól, hogy a terméket ugyanazon vállalaton vagy vállalatcsoporton belül dolgozzák-e fel, vagy a szabad piacon értékesítik.
(38)
A nyereségességet, a pénzforgalmat, a beruházások megtérülését és a tőkebevonási képességet illetően viszont az elemzést pusztán a szabad piac szintjén végeztük, mivel az, hogy a kötött piacra jellemző árak nem reprezentatívak a rendes piaci feltételekre, kihat az említett mutatók megbízhatóságára.
(39)
Az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyéb gazdasági mutatókat, mint az Unió piacára jellemző fogyasztást, értékesítést, piaci részesedéseket és árakat a szabad piacon uralkodó helyzet fényében elemeztük és értékeltük, különösen, ott, ahol felmérhető piaci körülmények léteznek, illetve ahol a tranzakciók a szállító szabad megválasztásán alapuló rendes piaci körülmények között zajlanak.
(40)
Az említett mutatók tekintetében azonban a kötött piacot is figyelembe vettük, valamint összehasonlítást végeztünk a szabad piacra jellemző adatokkal annak érdekében, hogy megállapítsuk: változtat-e a kötött piac helyzete a pusztán a szabad piac elemzésére alapuló megállapításokon.
3. Az uniós fogyasztás
(41)
Az uniós fogyasztás meghatározása a következőképpen történt: a vinil-acetát behozott összmennyiségét (az Eurostat adatai alapján, amelyeket az exportáló gyártó által az érintett országból származó import tekintetében megadott, ellenőrzött adatokkal is összevetettünk) hozzáadtuk az uniós gazdasági ágazat és a másik uniós székhelyű gyártó uniós piacon értékesített összmennyiségéhez.
(42)
Tekintettel a szállítók kis számára és a bizalmas üzleti adatok védelmére (alaprendelet, 19. cikk) a fogyasztás alakulását indexáltuk.
1. táblázat
Az uniós fogyasztás
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összfogyasztás
100
90
87
99
Kötött piac
100
96
100
104
Szabad piac
100
88
82
97
(43)
A figyelembe vett időszakban a teljes uniós piacon, illetve a szabad piacon jelentkező fogyasztás 1 %-kal, illetve 3 %-kal valamelyest csökkent. Ugyanebben az időszakban a kötött piacon viszont 4 %-os növekedést jegyeztek fel.
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Mennyiség és piaci részesedés
(44)
Az érintett országból származó behozatal a mennyiség és a piaci részesedés tekintetében a következőképpen alakult:
2. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal
A behozatal mennyisége (tonnában)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Teljes piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Szabad piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Forrás: az Eurostat adatai és az érdekelt felektől kapott információk (a kérdőívek alapján).
(45)
A figyelembe vett időszak alatt az Unió teljes (kötött és szabad) piacára irányuló, az érintett országból származó behozatal 48 %-kal nőtt. Ez azt jelentette, hogy ugyanezen időszak alatt a piaci részesedés 49 %-kal nőtt. A szabad piacból kivett részesedés viszont 52 %-kal csökkent.
4.2. A behozott termékek ára és áralákínálás
(46)
Az érintett országból származó behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal árai
Importárak (EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Forrás: Eurostat
(47)
Noha a vizsgálati időszakban enyhe emelkedés tapasztalható, az érintett országból származó behozatal átlagárai összességében 26 %-kal csökkentek 2007 és a figyelembe vett időszak között.
(48)
Az uniós piacon érvényes eladási árakat vizsgálva összehasonlítottuk az uniós gazdasági ágazat által a szabad piacon kiszabott átlagárakat az érintett ország importáraival. Az uniós ágazat vonatkozó eladási árait szükség szerint kiigazítottuk gyártelepi árszintre, vagyis kizártuk azokból az uniós szállítási költségeket és levontuk az engedményeket és a visszatérítéseket.
(49)
Ezeket az árakat összevetettük az együttműködő USA-beli exportáló gyártók által kiszabott árakkal, az engedményeket figyelmen kívül hagyva, valamint szükség szerint CIF uniós határparitásra kiigazítva, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket.
(50)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az összes együttműködő exportőrtől importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az alákínálás átlagos mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 17,9 % volt, az együttműködő exportáló gyártók által benyújtott, ellenőrzött adatok alapján. Az áralákínáláshoz kedvezőtlen ártendenciák és jelentős árcsökkenés is társult.
5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(51)
Az alábbi táblázat az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.
4. táblázat
Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége
A behozatal mennyisége (tonnában)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Szaúd-Arábia
0
0
0
73 156
Egyéb
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
A teljes piacból kivett részesedés
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
A szabad piacból kivett részesedés
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Forrás: Eurostat
(52)
A figyelembe vett időszak kezdetén az érintett országból származó behozatal egyéb országok behozatalával állt versenyben, mint pl. Tajvan, Ukrajna és Oroszország. A figyelembe vett időszak végén az ezekből a hagyományos forrásokból származó behozatal majdnem a nullára csökkent.
(53)
Egy új exportáló ország, Szaúd-Arábia, amely a vizsgálati időszak alatt lépett be az uniós piacra, mintegy 73 000 tonnát importált a vizsgálati időszak alatt. Arra, hogy ez milyen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, a (91) és az azt követő preambulumbekezdések térnek ki.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
6.1. Általános háttér
(54)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2007 és a vizsgálati időszak vége között az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggött.
(55)
Mind a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesített mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, a dömpingkülönbözet mértéke), mind a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások növelése, gyártási költségek) az egész uniós gazdasági ágazat szintjén értékeltük. Az értékelés az uniós gazdasági ágazat által benyújtott, ellenőrzött kérdőívekből nyert adatokon alapult.
(56)
Megjegyzendő, hogy a panaszos csak 2007 során szerezte be gyártólétesítményeit, tehát bizonyos kármutatókra (nyereségesség, bérek, beruházások, beruházások megtérülése, pénzforgalom) vonatkozó adatok 2007-re hiányoznak. Ezért az említett kármutatók tekintetében az elemzés a 2008-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakra terjed ki. A többi mutatót illetően vannak 2007-es adatok is, tehát ez utóbbiak esetében az elemzés a teljes figyelembe vett időszakra kiterjed (2007-től a vizsgálati időszakig).
(57)
A panaszos az érintett terméket igyekezett teljes egészében a szabad piacon értékesíteni, míg a másik uniós gyártó főleg a kötött piacra összpontosított, és termelésének csak kis töredékét szánta a szabad piacra. Tekintettel arra, hogy a kárelemzéshez használt adatok főleg csak két forrásból származnak, amelyek közül az egyik főként a kötött piacra összpontosított, és mivel számos kármutató esetében különbséget kell tenni a teljes piac és a szabad piac között, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikke alapján indexálni kellett a bizalmas adatok védelmében.
6.2. Makrogazdasági mutatók
6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(58)
Az alábbi táblázat az uniós gazdasági ágazat össztermelésének, termelési kapacitásának és kapacitáskihasználásának alakulását ismerteti:
5. táblázat
Uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Össztermelés
100
105
102
92
Teljes termelési kapacitás
100
121
126
143
Kapacitáskihasználás összesen
100
87
81
64
(59)
Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat össztermelése a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkent.
(60)
Ugyanezen időszak alatt a termelési kapacitás 43 %-kal nőtt. A kapacitásnövekedés azonban nem új gyártósorok üzembe helyezésével függ össze, hanem a meglévő kapacitás hatékonyabb felhasználására vezethető vissza.
(61)
E két tényező következtében - azaz, hogy ugyanazon időszak alatt csökkent a termelési összmenynyiség és nőtt a termelési kapacitás - a figyelembe vett időszakban jelentősen, azaz 36 %-kal csökkent a kapacitáskihasználás.
6.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(62)
Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségeket, a piaci részesedést és az átlagos értékesítési egységárakat jelölik, a teljes, a kötött és a szabad piac szerinti bontásban.
6. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az értékesítések összmennyisége
100
99
96
88
Piaci részesedés (%)
100
110
111
88
Értékesítések a kötött piacon
100
111
109
113
Piaci részesedés (%)
100
115
108
109
Szabadpiaci értékesítés
100
89
86
67
Piaci részesedés (%)
100
102
104
69
(63)
Összességében az értékesítések 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Ez a visszaesés a szabad piacon még nagyobb volt: 33 % 2007 és a vizsgálati időszak között. A kötött piac ezzel ellentétes tendenciát követett, és ugyanezen idő alatt 13 %-kal nőtt az értékesítések mennyisége.
(64)
Az értékesített mennyiségekben tapasztalható visszaesés a piaci részesedésen is meglátszott, amely a teljes piac tekintetében 11 %-kal, a szabad piac tekintetében 31 %-kal visszaesett 2007 és a vizsgálati időszak között. A kötött piac ismét ezzel ellentétes tendenciát követett, és a piaci részesedés ugyanezen idő alatt 9 %-kal nőtt.
6.2.3. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
7. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A foglalkoztatottak száma összesen
100
96
98
100
Össztermelékenység (egység/foglalkoztatott)
100
109
104
92
Éves bérek összesen
0
100
95
88
(65)
A teljes foglalkoztatottság 2007 és a vizsgálati időszak között stabil szinten maradt. Megjegyzendő, hogy a vinil-acetát-gyártás nem túlzottan munkaerő-igényes, ezért a foglalkoztatásra vonatkozó adatok nem kapcsolódnak szorosan a gyártási adatokhoz. Ebben az ágazatban a foglalkoztatás tehát nem annyira jelentős tényező.
(66)
A figyelembe vett időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó össztermelékenység 8 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. E mutató tehát a gyártás visszaesését és a termelési kapacitás növekedését követte, amint azt az (58) és az azt követő preambulumbekezdések kifejtik.
6.2.4. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke
(67)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet meghaladja a de minimis szintet. Ráadásul ha a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát is figyelembe vesszük, a tényleges dömpingkülönbözet hatásai nem tekinthetők elhanyagolhatónak.
6.3. Mikrogazdasági mutatók
6.3.1. Általános észrevételek
(68)
A mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, gyártási költségek) a teljes uniós gazdasági ágazat - lásd a (28) és az azt követő preambulumbekezdéseket - szintjén elemeztük.
(69)
A fenti mutatók közül a nyereségesség, a bérek, a beruházások, a beruházások megtérülése, valamint a pénzforgalom értékelése során a szabad piacra kellett összpontosítani, ami azzal jár, hogy az elemzés főként a panaszos által megadott adatokat tükrözi. A fentiekre tekintettel a nyereség és a pénzforgalom mutatóinak alakulását a bizalmas adatok védelmében indexált formában sem lehetett megadni.
(70)
Ezenkívül, amint azt az (56) preambulumbekezdésben is említjük, a panaszos egyes kármutatókkal kapcsolatban nem tudott 2007. évi adatokkal szolgálni; ezért e mutatók elemzését a 2008-tól a vizsgálati időszakig tartó időszak tekintetében végeztük el.
6.3.2. Készletek
(71)
Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat készleteinek alakulását mutatják a szóban forgó időszakokban:
8. táblázat
Készletek
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Teljes készlet
100
86
49
69
(72)
A figyelembe vett időszak alatt a készletek 31 %-kal csökkentek. Ez a mutató azonban nem tekinthető jelentőségteljesnek ebben az ágazatban, mivel a vinil-acetát-gyártók csak megrendelésre gyártanak, és kevés terméket tartanak raktáron. A készletek csupán egy-két heti szükségletet fedeznek.
6.3.3. Eladási árak
(73)
A következő táblázat az uniós gazdasági ágazat árainak alakulását mutatja be, különbséget téve a teljes piac, a kötött piac és a szabad piac között.
9. táblázat
Eladási árak
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár a teljes piacon
100
107
74
84
Átlagos értékesítési egységár a kötött piacon
100
115
82
92
Átlagos értékesítési egységár a szabad piacon
100
102
69
77
(74)
A figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkentek az értékesítési árak a teljes uniós piacon. Az értékesítési árak mindkét piacon visszaestek, bár a szabad piacon (-23 %) látványosabb volt a csökkenés, mint a kötött piacon (-8 %).
6.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és beruházások
(75)
A hasonló termék szabad piaci nyereségességét a következő módon állapítottuk meg: a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában fejeztük ki.
(76)
A figyelembe vett időszakban a szabad piacon csökkent a nyereségesség. A vizsgálati időszak alatt minden hónapra veszteségekről számoltak be. Mindez annak tulajdonítható, hogy mind az értékesített mennyiségek, mind az értékesítési árak terén nagy visszaesés történt.
(77)
Amint azt az alábbi táblázat bemutatja, az uniós gazdasági ágazat növelte az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait, a csökkenő nyereségesség ellenére is. A beruházások elsősorban a gyártási technológia fejlesztésére és fenntartására, valamint a hatékonyságnövelésre irányultak.
10. táblázat
Beruházások
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Beruházások összesen
n.a.
100
129
127
(78)
A beruházások a figyelembe vett időszakban 27 %-kal növekedtek.
(79)
A fokozott beruházások ellenére az érintett termékkel kapcsolatos beruházások megtérülése nem érte el a várt szintet, és csökkent 2008 és a vizsgálati időszak között.
(80)
2008 és a vizsgálati időszak között a pénzforgalom is csökkent, ami azt jelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzeszköz-termelő képessége egyre romlott, és pénzügyi helyzete is legyengült.
(81)
Azaz a beruházások fokozásával az ágazat még mindig tanúskodott némi tőkebevonási képességről, e képességét azonban jelentősen csorbította, hogy visszaesett az értékesítések szintje, és egyre több nehézség merült fel a pénzforgalom megteremtésében.
7. A kárra vonatkozó következtetés
(82)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében csökkenő tendenciát mutat. A figyelembe vett időszakban viszonylag stabil fogyasztás mellett az össztermelés 8 %-kal csökkent. Ugyanekkor az uniós gazdasági ágazat teljes piaci részesedésének 11 %-át, szabad piaci részesedésének 33 %-át elvesztette. A kapacitáskihasználás 36 %-kal csökkent. Ugyanakkor az érintett országból származó behozatal 48 %-kal nőtt.
(83)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 12 %-kal esett vissza. Ha a szabad piaccal kapcsolatos tendenciákat vesszük figyelembe, az értékesített mennyiségeket illetően még inkább csökkenő a tendencia: 33 % a figyelembe vett időszak alatt.
(84)
Ahogyan az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek csökkentek, az árak is visszaestek, összesen 16 %-kal. Az értékesített mennyiségeket illetően a szabad piacon még rosszabb volt a helyzet: itt 23 %-os csökkenést jegyeztek fel. Az értékesített mennyiségek visszaesése és az árcsökkenés hatottak a profitszintekre, és a vizsgálati időszak minden hónapjában veszteségekhez vezettek.
(85)
A mutatók közül egyedül a beruházások és a tőkebevonási képesség mutattak pozitív tendenciát, az előbbi 27 %-kal nőtt. A beruházások azonban nem vezettek a várt nyereséghez, és csökkentek 2008 és a vizsgálati időszak között.
(86)
A fentiekre való tekintettel a vizsgálat során megerősítést nyert, hogy amennyiben ez a helyzet továbbra is fennáll, valószínűsíthető, hogy a vizsgálat során tapasztalt veszteségek miatt a szabad piacra szánt vinil-acetát valamennyi számottevő uniós termelése megszűnne.
(87)
Amint azt a fent vázolt körülmények mutatják, az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett a vizsgálati időszak alatt.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(88)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka az érintett országból származó dömpingelt behozatal volt-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgáltuk, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsuk.
2. Az USA-ból származó behozatal hatása
2.1. Általános háttér
(89)
2007 és a vizsgálati időszak között a dömpingelt behozatalok mennyiségének növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének megcsappanása időben egyértelműen egybeesik. A vizsgálat során továbbá megállapítást nyert, hogy a dömpingelt behozatal negatívan érintette az árakat, ugyanis folyamatosan alákínált az uniós ágazat árainak, azaz rontotta a nyereségességet.
(90)
Egyes felek állítása szerint a behozatal növekedése egészen egyszerűen annak tulajdonítható, hogy a korábban más országokból származó behozatalt pótolták, illetve megnőtt a kereslet az uniós piacon. Ezt az állítást azonban sem a behozatalra vonatkozó számadatok (lásd 2. táblázat), sem a fogyasztásra vonatkozó adatok (lásd 1. táblázat) nem támasztják alá. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy amint azt a (43) preambulumbekezdés is kifejti, a fogyasztás szintje meglehetősen stabil volt, sőt a figyelembe vett időszak alatt még egy kicsit csökkent is, míg az USA-ból érkező behozatal mennyisége 48 %-kal nőtt.
3. Egyéb tényezők hatásai
3.1. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatása
3.1.1. A Szaúd-Arábiából származó behozatal hatása
(91)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a vinil-acetát Szaúd-Arábiából történő behozatala felelős az uniós gazdasági ágazatot ért károkért.
(92)
Amint az az (53) preambulumbekezdésben is megállapításra került, Szaúd-Arábia valóban az EU második legnagyobb vinil-acetát-exportőre (az USA után). Szaúd-Arábia csak a vizsgálati időszak alatt exportált az uniós piacra.
(93)
Az alábbi 11. táblázatban megadott számadatok (forrás: Eurostat) a Szaúd-Arábiából és egyéb harmadik országokból származó behozatal árait mutatják.
11. táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó import értékesítési ára
(EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Szaúd-Arábia
n.a.
n.a.
n.a.
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Egyéb országok
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
A táblázat szerint a Szaúd-Arábiából származó behozatal átlagára (636 EUR) és az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára (633 EUR) hasonló, de az USA-beli átlagárakat (573 EUR) 11 %-kal meghaladta.
(95)
Az, hogy a szaúd-arábiai kereskedők ugyanabban az árszegmensben dolgoznak, mint más importőrök, de az USA-ból származó exporthoz képest jelentős árkülönbséggel, arról tanúskodik, hogy a szaúd-arábiai exportáló gyártók máshogyan képezik áraikat, mint az USA-beliek, és ennek az uniós gyártókra gyakorolt hatása is más.
(96)
Ilyen alapon ideiglenesen megállapíthatjuk, hogy a Szaúd-Arábiából érkező behozatal nem cáfolta meg az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.2. A gazdasági válság hatása
(97)
Néhány érdekelt fél szerint a termelés és az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek csökkenése a fogyasztás visszaesésének tulajdonítható. Ugyanezek az érintettek azt is állították, hogy a globális gazdasági válság vezetett az eladási átlagárak csökkenéséhez.
(98)
Más érdekelt felek állítása szerint a gazdasági válság alatt valamennyi petrolkémiai gyártó, köztük a vinil-acetát-gyártók, súlyos veszteségeket szenvedett, ezért az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségeket nem lehet az érintett országból származó dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
(99)
Amint azonban azt a (41)-(43) preambulumbekezdések is említik, a jelen vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás visszaesése a szabad piacon a figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt. A gazdasági válság és a fogyasztás velejáró visszaesése tehát nem okolható az értékesített mennyiségek rohamos csökkenéséért, amelyről a (62)-(64) preambulumbekezdésekben volt szó.
(100)
Az uniós gazdasági ágazat szabad piaci nyereségességének elemzése rámutatott, hogy a vinil-acetát-szektor különösen jelentős veszteségeket könyvelt el a hasonló vegyi termékek gyártásához képest. Ráadásul az említett hasonló termékek nyereségessége a válság után helyreállt, míg a vinil-acetát-szektor helyzete azóta is romlik. A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy míg a vinil-acetát-szektort igen nagy valószínűséggel hátrányosan érintette a gazdasági válság, az egyéb petrokémiai ágazatoktól meg kell különböztetni, amint azt a panaszos által tartósan elszenvedett jelentős veszteségek is alátámasztják. Ezek ugyanis a válság után is folytatódtak, és közvetlen összefüggésben állnak az USA-ból származó, olcsó behozatallal. A fenti állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk.
(101)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapítjuk, hogy a gazdasági válság nem járult hozzá olyan mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, hogy megcáfolná az elszenvedett kár és az USA-beli dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.
3.3. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára
(102)
Számos érdekelt fél szerint a panaszos maga is hozzájárult szorult helyzetéhez azzal, hogy a recesszió alatt bővítette termelési kapacitását, azaz az értékesítések és a nyereség visszaesése a recesszió és a panaszos rossz üzleti döntésének együttes eredménye.
(103)
Többen azzal érveltek, hogy a panaszos fél üzemében alkalmazott technológia a keletkezett kár fő oka. Mivel a figyelembe vett időszak alatt a panaszos üzeme többször leállt, és több ízben vis maior helyzet állt elő, azzal érveltek, hogy a panaszos értékesítéseinek visszaesése inkább a gyakori leállásokkal függ össze, semmint az USA-ból származó dömpingelt behozatallal. A panaszos nyereségességével kapcsolatban is hasonló érvekre hivatkoztak.
(104)
Ami azt az érvet illeti, hogy a panaszosnak a gazdasági világválság ideje alatt nem lett volna szabad kibővítenie termelési kapacitását, emlékeztetni szeretnénk arra, hogy a panaszos nem tett szert újabb termelési kapacitásra, hanem a meglévő eljárások optimalizálásával növelte kapacitását. Ezt indokolt üzleti döntésnek kell tekinteni egy olyan piacon, ahol stabil az összfogyasztás, de az alacsony árú behozatal okozta verseny miatt egyre kevesebb terméket lehet eladni. Ezt az állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk.
(105)
Ami pedig azt az állítást illeti, miszerint a műszaki problémák miatti kiesések okozták a panaszos által elszenvedett veszteségeket, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a vinil-acetát gyártása ciklikus karbantartást igényel, azaz meghatározott időközönként le kell állítani az üzemet. Az öt leállásból tehát három a vinil-acetát-gyártó üzem szokásos működésének része.
(106)
Ezenkívül az is megállapítást nyert, hogy a három tervezett leállás a gyártó tudatos döntésén alapult, aki azért állította le a gyártást, mert a dömpingelt behozatalnak tulajdonítható árnyomás akkora volt, hogy a gyártó képtelen volt fenntartható árszinten szállítani. E leállások alatt a felhalmozott készleteknek köszönhetően a panaszos továbbra is szállítani tudta a szerződéses alapon vagy azonnali vételi és eladási ügyletek eredményeként megrendelt kisebb mennyiségeket. Emellett a (72) preambulumbekezdésben megállapított csökkenő készletek is azt igazolják, hogy a figyelembe vett időszak alatt a szállítások folytonossága biztosított volt.
(107)
A fentiek alapján megállapítottuk, hogy az üzemleállások hatása összességében nem cáfolja meg az okozati összefüggést. Az érdekeltek által az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárával kapcsolatban felhozott érveket ezért elutasítottuk.
3.4. Nyersanyagokhoz való hozzáférés: az érintett ország gyártói természetes versenyelőnyt élveznek
(108)
Számos érdekelt fél szerint a panaszos problémái kevésbé a dömpingelt behozatalnak tulajdoníthatók, hanem inkább a külső nyersanyagforrásoktól való függőségéből erednek. Az az érv is elhangzott, hogy az USA-beli exportőrök természetes versenyelőnyt élveznek, mivel olcsóbban hozzájutnak az olyan nyersanyagokhoz, mint pl. az etilén vagy az ecetsav.
(109)
Ami a panaszos állítólagos nyersanyag-beszerzési problémáit illeti, a fenti érvet nem lehetett elfogadni, mert, mint kiderült, a panaszos is előnyös beszerzési forrásokkal rendelkezik: a nyersanyagokat a beszállítója telephelyén található üzemből, valamint egy testvérvállalattól szerzi. Következésképpen megállapítható, hogy a főbb nyersanyagok árai hasonlítanak az érintett ország piacára jellemző árakhoz.
(110)
Ebből az következik, hogy noha a vinil-acetát-gyártáshoz használt fő nyersanyagok árai az USA-ban általában valóban alacsonyabbak az uniós piaci áraknál, ez a panaszos költségeire nem volt hatással.
(111)
Azt, hogy a nyersanyagárak különbsége csak részben játszott közre a panaszos által tapasztalt nehézségekben, az is alátámasztja, hogy a panaszos által előállított, ugyanazon nyersanyagokat tartalmazó más termékek vonatkozásában sokkal jobbak a nyereségességi adatok.
(112)
Ilyen alapon ideiglenesen megállapítjuk, hogy a nyersanyagárak hatása nem cáfolta meg az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(113)
Megállapítottuk, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az USA-ból származó dömpingelt behozatal között. A kár további lehetséges okait is elemeztük - mint például az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatása, a gazdasági válság hatása, az exportáló gyártók természetes versenyelőnye a nyersanyagbeszerzés terén, az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára -, és egyikről sem bizonyosodott be, hogy megcáfolná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az USA-ból származó dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.
(114)
Valamennyi ismert tényező által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatások fenti elemzése alapján ideiglenesen megállapítottuk, hogy okozati összefüggés áll fenn az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(115)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy - amint azt a (48) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük - az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz.
(116)
Az uniós gazdasági ágazat beruházásokkal próbálja hatékonyságát fokozni, és a gyártási folyamatokat fokozatosan egyszerűsíti. Bizonyos intézkedésekkel várhatóan meg lehetne akadályozni az olcsó, dömpingelt behozatal okozta további tisztességtelen versenyt, és az uniós gazdasági ágazat újra erőre kapna.
(117)
Ha viszont nem rendelnénk el intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi pénzügyi helyzete és nyereségessége mellett - amint azt a jelen vizsgálat során elemeztük (lásd az (54) és az azt követő preambulumbekezdéseket) - nem tudna tovább ellenállni a dömpingelt behozatal jelentette nyomásnak. Következésképpen valószínűleg megszűnne vagy nagymértékben csökkenne az uniós gazdasági ágazat szabad piacra irányuló termelése.
(118)
A fenti elemzés alapján valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazatnak hasznára lenne az ideiglenes intézkedések elrendelése.
2. Az importőrök érdeke
(119)
A Bizottság kérdőíveket küldött a két ismert, független importőrnek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(120)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az összforgalom jelentős része az érintett termékhez kapcsolódik.
(121)
Elemeztük, hogy milyen hatást gyakoroltak a vámok az importőr nyereségességére. Kiderült, hogy a behozatallal elért nyereség és a haszonkulcs mértéke olyan, hogy az intézkedések elrendelésével valószínűleg csakugyan csökkenne az importőr nyereségessége. Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőr üzleti tevékenységére. Az importőr azonban megerősítette, hogy a megnövekedett költségeket legalább részben át tudja hárítani a fogyasztókra, tekintettel a piac jelenlegi helyzetére, ahol a kereslet szintje várhatóan stabil marad. A vizsgálat során arra is fény derült, hogy az importőr a terméket szükség esetén olyan gyártóktól is be tudja szerezni - pl. tajvani exportőrök vagy uniós gyártók -, akiknek nem kell vámot fizetniük.
(122)
Mindebből tehát megállapítható, hogy az intézkedések elrendelése csak korlátozott hatással lenne az importőrökre.
3. A felhasználók érdekei
(123)
A felhasználók nagy érdeklődést tanúsítottak az ügy iránt. A vizsgálatban tizenkét felhasználó vett részt; közülük kettőt ellenőriztünk az érintett országból származó behozataluk mennyisége alapján. E vállalatok az Unió legkülönbözőbb pontjain találhatók, és az ipari alkalmazások (pl. bevonatok, festékek vagy ragasztók) ágazatában tevékenykednek.
(124)
Az Eurostat adatai alapján az USA-ból származó teljes behozatal mintegy egyharmada az együttműködő felhasználókhoz irányul. A vizsgálat során kiderült, hogy az együttműködő felhasználók vinil-acetát-beszerzéseinek 30 %-a az USA-ból származik, 57 %-a pedig az EU-ból.
(125)
Kiderült, hogy a két ellenőrzött felhasználó termelési költségének átlagosan mintegy egyharmadát a vinil-acetát teszi ki.
(126)
Néhány felhasználó szerint az intézkedések elrendelése növelné termelési költségeiket, és a megnövekedett költségeket a piacon uralkodó ádáz verseny közepette nehéz lenne a fogyasztókra hárítani. Emiatt állítólag csökkenhet a felhasználók piaci részesedése az EU-n kívüli versenytársaik javára, vagy más termékek gyártására kell átállniuk, amelyekhez nem szükséges az érintett termék. Az intézkedések végső következményeként állítólag jelentősen csökkenne a felhasználók haszonkulcsa.
(127)
Két felhasználó szerint a kisebb haszonkulcsok miatt csak kevesebb termelési beruházásra lenne módjuk, ami végeredményben a foglalkoztatást is érintené.
(128)
Ami a haszonkulcs csökkenésére vonatkozó állítást illeti, figyelembe véve a felhasználók egészséges nyereségességi szintjeit, még ha nem is tudnák a fogyasztókra hárítani a megnövekedett költségeiket, a vámok várhatóan csak csekély mértékben csökkentenék a haszonkulcsokat. Ezért valószínűleg a termelési beruházások nem szenvednének csorbát, és a foglalkoztatottságot sem érné jelentős negatív hatás. A fentiek alapján ezt az érvet elvetettük.
(129)
Ami pedig azt az állítást illeti, miszerint az érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések hátrányosan érintenék az uniós felhasználók versenyképességét, mivel termelési költségeik megnövekednének, és így inkább az egyéb harmadik országokból származó, vinil-acetát alapú termékek importja részesülne előnyben, emlékeztetni szeretnénk arra, hogy a vámok célja nem az, hogy megakadályozzák a behozatalt, és nem is olyan mértékűek, hogy a felhasználók ne tudnák az USA-ban beszerezni a nyersanyagokat. A dömpingellenes vámok célja, hogy az érintett termék vonatkozásában helyreálljanak az uniós piacon az egyenlő versenyfeltételek. A fenti érvek, valamint azon megfontolás alapján, miszerint a felhasználók vinil-acetát-fogyasztásának csak egyharmada származik az USA-ból, az állítást elutasítjuk.
(130)
Mindemellett azt is ki kell emelni, hogy számos felhasználó szerint - tekintettel a vinil-acetát-beszerzési források szűkösségére - prioritásként kellene kezelni azt a kérdést, hogy az uniós eredetű vinil-acetátból megfelelő készlet álljon rendelkezésre. Hadd emlékeztessünk e tekintetben arra, hogy a vizsgálat kimutatta: rendelkezések hiányában az uniós gazdasági ágazat valószínűleg nem tudná többé a szabad piacot vinil-acetáttal ellátni. Így tehát a rendelkezések elrendelése az ellátás sokrétűsége miatt is az uniós felhasználók érdekében állna.
(131)
Mindezek alapján tehát ideiglenes megállapítjuk, hogy az intézkedések csak korlátozott mértékben érintenék hátrányosan a felhasználókat.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(132)
Tekintettel a fenti érvekre ideiglenesen megállapítjuk, hogy az uniós érdekre vonatkozó információk alapján nem lehet egyértelműen kijelenteni, hogy az USA-ból származó vinil-acetát behozatalára elrendelt ideiglenes intézkedések ne szolgálnák az EU érdekeit.
G. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(133)
Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak érdekében, hogy a dömpingelt behozatal ne okozzon további károkat az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(134)
Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vettük a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(135)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe vettük, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeiket fedezni tudják, és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet a gazdasági ágazat ebben a szektorban a szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből elérne.
(136)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet ezért a dömpingelt behozatal átlagárának és az uniós gazdasági ágazat irányárának összehasonlításával állapítottuk meg. Az irányár meghatározása úgy történt, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeihez egy ideiglenesen 9,9 %-os szinten megállapított irányhaszonkulcsot adtunk hozzá. E számot a vinil-acetát-szektorhoz hasonló ágazatban tevékenykedő petrokémiai vállalatok 2007-2009 közötti átlagos (EBITDA - kamatfizetés, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény/értékesítések formájában mért) forgalmán alapuló nyereségességét figyelembe véve határoztuk meg.
(137)
Az így kapott ár-alákínálási különbözetek a 30 %-ot is meghaladják.
2. Ideiglenes intézkedések
(138)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint az érintett országból származó behozatalra a kisebb vámtétel szabályával összhangban a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve kell ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket bevezetni. A vámtételt jelen esetben tehát a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén kell meghatározni.
(139)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapítottuk meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „minden más vállalatra”, az egész országban alkalmazandó vámmal) kizárólagosan az Amerikai Egyesült Államokból származó és a megnevezett vállalatok, azaz az említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(140)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben - a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően - a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.
(141)
A fentiek alapján a következő ideiglenes dömpingellenes vámtételeket javasoljuk (CIF uniós határparitáson):
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vámtételek
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Minden más vállalat
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(142)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül bejelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendeletben kivetett dömpingellenes vámokkal kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és a végleges megállapítások céljából esetleg felül kell azokat vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg a 2915 32 00 KN-kód alá tartozó vinil-acetát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
2. Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Minden más vállalat
13,8 %
B999
3. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 16-án.