PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
A TANÁCS 585/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. június 26.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen 9. cikkének (2) és (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálatok és meglévő intézkedések
(1)
A Tanács a 2320/97/EK rendelettel (2) dömpingellenes vámokat vetett ki a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára. A Bizottság 2000/70/EK határozatával (3) elfogadta egy oroszországi exportőr kötelezettségvállalását. A Tanács a 348/2000/EK rendelettel (4) dömpingellenes vámokat vetett ki a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára. A Tanács az 1322/2004/EK tanácsi rendelettel (5) úgy határozott, hogy a többek között Oroszországból származó behozatalokra vonatkozó hatályos intézkedéseket óvatosságból - egyes uniós termelők múltbeli versenyellenes magatartása miatt - nem kell alkalmazni (lásd az említett rendelet (9) preambulumbekezdését).
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésének megfelelően lefolytatott felülvizsgálatot követően a Tanács a 258/2005/EK rendelettel (6) módosította a 348/2000/EK rendelet által bevezetett végleges intézkedéseket, hatályon kívül helyezte az említett rendelet 2. cikkében meghatározott vámmentesség lehetőségét, és 38,8 %-os dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból érkező behozatalokra, valamint 64,1 %-os dömpingellenes vámot az Ukrajnából érkező behozatalokra, a Dnepropetrovsk Tube Works-től (DTW) származó behozatal kivételével, amelyre 51,9 %-os dömpingellenes vám vonatkozott.
(3)
A 2005/133/EK határozattal (7) a Bizottság a Horvátországra és Ukrajnára vonatkozó végleges intézkedéseket 2005. február 18-i hatállyal kilenc hónapos időtartamra részlegesen felfüggesztette. A részleges felfüggesztést az 1866/2005/EK tanácsi rendelet (8) további egy évvel meghosszabbította.
(4)
A Tanács 954/2006/EK rendeletével (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára, hatályon kívül helyezte a 2320/97/EK és a 348/2000/EK tanácsi rendeleteket, és megszüntette a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok időközi és hatályvesztési felülvizsgálatát, valamint a többek között Horvátországból, Oroszországból, és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vámok időközi felülvizsgálatát (a továbbiakban: a legutóbbi vizsgálat).
(5)
Következésképpen a hatályos intézkedések a 954/2006/EK rendeletben meghatározott intézkedések, azaz 29,8 % a Horvátországból származó behozatalokra, 35,8 % az Oroszországból származókra a következő kivételekkel: a Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant és a Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works (27,2 %), valamint 25,7 % az Ukrajnából származó behozatalokra a következő kivételekkel: az OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), a CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube és az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Emlékeztetni kell arra, hogy 2007 februárjában a vállalatok neve CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube-ról CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube-ra és OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP)-ről OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantre változott (10). Ezt követően a CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube megszűnt, mint jogi személy, és valamennyi vagyoni és nem vagyoni joga és kötelezettsége a 2007 decemberében alapított LLC Interpipe Niko Tube vállalatra szállt át.
(7)
Ezért az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikke értelmében az Interpipe csoportra vonatkozó dömpingellenes vámot a Bíróság 2012. február 12-i ítélete (11) alapján újraszámították. A csoportra jelenleg kivetett vám 17,7 %, ahogyan a Bíróság ítéletének végrehajtásáról szóló 540/2012/EU tanácsi rendelet (12) elrendeli.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(8)
A Bizottság 2011. június 28-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (13) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít.
(9)
A vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy a kellően megindokolt kérelmet 2011. március 29-én a varrat nélküli acélcsövek uniós ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: kérelmező) benyújtotta azon gyártók nevében, amelyek termelése az egyes varrat nélküli csövek uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(10)
A fent említett hatályvesztési felülvizsgálaton kívül a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján egyidejűleg két részleges felülvizsgálatot is megindított az Ukrajnából és Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalával kapcsolatban. (14) A részleges felülvizsgálatokat egy ukrajnai exportáló gyártó csoport, az Interpipe csoport, valamint az oroszországi TMK exportáló gyártó csoport kérte. Mindkét felülvizsgálat hatályát kizárólag a kérelmezőket érintő dömping kivizsgálására korlátozták.
1.3. Vizsgálat
(11)
A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, a kérelmezőt és a felülvizsgálat megindítása iránti kérelemben említett uniós gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve, hogy meghallgatást kérjenek.
(12)
Tekintettel arra, hogy a vizsgálatban sok oroszországi és ukrajnai exportáló gyártó, uniós gyártó és importőr érintett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben eredetileg felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(13)
Tekintettel arra, hogy mindössze egyetlen oroszországi exportáló gyártó és egyetlen ukrajnai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy döntött, hogy az oroszországi és ukrajnai exportáló gyártók esetében nem kerül sor mintavételre, hanem kérdőívet küldenek az említett gyártóknak. Ezek után az az oroszországi exportáló gyártó, amely megadta az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, úgy döntött, hogy a továbbiakban nem működik együtt, és nem küldi vissza a neki küldött kérdőívet.
(14)
Tizenkilenc uniós gyártó bocsátotta rendelkezésre a minta kiválasztásához kért információkat, és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság az uniós gyártóktól kapott információk alapján még az eljárás megindítása előtt ideiglenesen egy négy gyártóból álló mintát választott ki, amelyet a termelési volumen és a hasonló termék Unióban történő értékesítése tekintetében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan reprezentatívnak ítélt. Az eljárás megindításától számított 15 napos határidőn belül kapott észrevételekre tekintettel a Bizottság az egyik ideiglenesen kiválasztott gyártót egy másikkal váltotta fel.
(15)
Négy importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt, hanem kérdőívet küld az említett importőröknek.
(16)
Kérdőíveket küldtek a mintába felvett négy uniós gyártónak, négy importőrnek és a három érintett ország mindazon exportáló gyártójának, akik jelentkeztek a Bizottságnál.
(17)
Egyetlen oroszországi exportáló gyártó sem küldte vissza a kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen oroszországi exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(18)
Egy ukrajnai exportáló gyártó csoport küldte vissza a kitöltött kérdőívet.
(19)
Egyetlen horvátországi exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet.
(20)
Kitöltött kérdőívek érkeztek továbbá a mintavétel során kiválasztott négy uniós gyártótól, három importőrtől és egy felhasználótól.
(21)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós gazdasági érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Uniós gyártók:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Cseh Köztársaság,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Olaszország, és a vele kapcsolatban álló TGS UK, Aberdeen, Egyesült Királyság,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanyolország, és a vele kapcsolatban álló Almesa, Barcelona, Spanyolország,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország.
b)
Horvát exportáló gyártó:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
Ukrajnai exportáló gyártó:
-
Az Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnyepropetrovszk, Ukrajna, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajna) és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi társaságok: LLC Interpipe Ukraine, Dnyepropetrovszk, Ukrajna és Interpipe Europe SA, Lugano, Svájc).
d)
Importőrök/felhasználók:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Olaszország,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Olaszország.
(22)
A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(23)
Az érintett termék ugyanaz, mint a legutóbbi vizsgálatban, amely a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését eredményezte, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (15) nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: érintett termék).
(24)
Az érintett termék alkalmazása nagyon változatos, így használják gáz és folyadékok szállításához vezetékként, az építőiparban cölöpként, mechanikus használatra, gázvezetékként, kazáncsőként, valamint az olajiparban OCTG-csőként fúráshoz, burkoláshoz és csövezéshez.
(25)
A varrat nélküli csöveket sok különféle formában szállítják a felhasználókhoz. Lehetnek pl. galvanizálva, menetezve, szállíthatják zöld csőként (azaz hőkezelés nélkül), speciális véggel, eltérő átmérővel, méretre vágva vagy nem vágva. A csövekre nincs általánosított szabványméret, ezzel magyarázható, hogy a varrat nélküli csövek zöme miért készül a fogyasztók megrendelése alapján. A varrat nélküli csöveket rendszerint hegesztik. Egyes esetekben a kötés azonban történhet menettel is, vagy a csövek önmagukban használhatók, bár hegeszthetők maradnak. A vizsgálat kimutatta, hogy valamennyi varrat nélküli cső ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz.
2.2. Hasonló termék
(26)
Amint azt a legutóbbi és az előző vizsgálatok is megállapították, és e hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, az Unióba Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából exportált termék, az e három országban előállított és azok hazai piacán eladott termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintendők.
3. DÖMPING
(27)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
3.1. Előzetes megjegyzések
(28)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban a varrat nélküli csövek Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 42 723 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,5 %-át tette ki.
(29)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megfelelően ugyanazt a módszert alkalmazta, mint a legutóbbi vizsgálatban, mivel a körülmények nem változtak, illetve az információk rendelkezésre álltak. Az együttműködés hiánya esetén, például Oroszország esetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. Horvátország és Ukrajna esetében az együttműködő vállalatok által szolgáltatott, illetve a nyilvános adatokat egyaránt felhasználták.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Általános módszertan
(30)
Valamennyi horvátországi és ukrajnai együttműködő gyártó esetében az alábbiakban meghatározott általános módszertant alkalmazták. Az egyes érintett országokra vonatkozó, dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismertetik. Mivel a meglévő oroszországi exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, az átfogó elemzés - a dömping kiszámításával együtt - a rendelkezésre álló tényeken alapul az alaprendelet 18. cikke értelmében.
3.2.2. Rendes érték
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint először is minden együttműködő gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált termékek értékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át.
(32)
A valamely exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.
(33)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(34)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(35)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(36)
Ha egy terméktípust nem értékesítettek belföldön, illetve azoknál a terméktípusoknál, amelyek belföldi értékesítése nem kielégítő mértékben történt, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(37)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint az exportáló gyártó hasonló termékének előállítására és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon, vagy a rendelkezésre álló tényeken alapult.
3.2.3. Exportár
(38)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.
3.2.4. Összehasonlítás
(39)
A rendes értéket és az együttműködő csoportba tartozó exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják.
3.2.5. Dömpingkülönbözet az együttműködő exportáló gyártóknál
(40)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően minden egyes együttműködő társaság esetében a terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát az exportáruk súlyozott átlagával hasonlították össze a gyártelepi ár alapján.
3.3. Horvátország
(41)
A vizsgálati időszakban a CMC Sisak cégtől - Horvátország egyetlen varrat nélküli vas- és acélcsöveket exportáló gyártójától - behozott teljes volumen az uniós összfelhasználás kevesebb mint 1 %-át tette ki.
3.3.1. Rendes érték
(42)
A vizsgálat megállapította, hogy noha az érintett termék hazai piaci értékesítése reprezentatív volt a fenti (30) és (31) preambulumbekezdésnek megfelelően, az értékesítések nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ennek megfelelően az együttműködő gyártó számára a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerint számították ki.
(43)
Ezért a rendes értéket a termelési költség alapján számítással állapították meg; ehhez ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költséget adtak hozzá a hozzáférhető adatok alapján.
3.3.2. Exportár
(44)
Az együttműködő gyártó az érintett terméket vagy közvetlenül, vagy a vele kapcsolatban álló svájci kereskedő cégen keresztül exportálta az Unióba, független vevőknek. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint, az első független uniós vevő által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
3.3.3. Összehasonlítás
(45)
A számított rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(46)
Az azonos kereskedelmi szinten történő megfelelő összehasonlítás érdekében az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásoló eltéréseket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítást végeztek a fuvarozási költségek, árengedmények és a kedvezmények, illetve a jutalékok és hitelköltségek tekintetében.
3.3.4. Dömpingkülönbözet
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a számított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az Unióba irányuló kivitel súlyozott átlagárával. Ez az összehasonlítás jelentős, 60 %-ot meghaladó dömping tényéről tanúskodott a vizsgálati időszak alatt.
3.4. Oroszország
(48)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban a varrat nélküli csövek Oroszországból az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 10 785 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés mintegy 1 %-át tette ki.
3.4.1. Rendes érték
(49)
A fent említettek szerint az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a hozzáférhető adatokat kellett felhasználni annak megállapításához, hogy a felülvizsgálati időszak alatt történt-e dömping. Az alaprendelet 18. cikke értelmében és kitöltött kérdőívek hiányában a rendes értéket a felülvizsgálat iránti kérelemben és a Metal Expert időszaki kiadványaiban található adatok alapján számították ki az alapminőségű, melegen készre munkált varrat nélküli csövekre.
(50)
Ami az oroszországi gázárakat illeti, megállapították, hogy amikor a legutóbbi vizsgálat folyamán az intézkedéseket elrendelték (16), kiigazítást kellett tenni az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Ugyanakkor a jelenlegi vizsgálatban a rendes értéket úgy határozták meg, hogy nem vették figyelembe egy esetleges kiigazítás szükségességét a gázárak tekintetében, amelyeket az orosz exportáló gyártóknak kellett viselniük, az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Az (53) preambulumbekezdés tanúsága szerint ennek az az oka, hogy a ki nem igazított termelési költség felhasználása már eleve bizonyítja, hogy a felülvizsgálati időszak alatt volt dömping. Ennek következtében és mivel - annak érdekében, hogy eldöntsék, hogy a jelenleg alkalmazandó intézkedéseket célszerű-e fenntartani, vagy azokat hatályon kívül kell helyezni - a hatályvesztési felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű-e, hogy a dömping folytatódik vagy megismétlődik, úgy ítélték meg, hogy nem szükséges megvizsgálni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás ebben az esetben indokolt-e.
3.4.2. Exportár
(51)
Az átlagos exportárat a melegen készre munkált varrat nélküli csövek hasonló típusaira az Eurostat által megadott CIF érték alapján számították ki.
3.4.3. Összehasonlítás
(52)
Összehasonlítható, kitöltött kérdőívek hiányában a rendes érték és az exportár összehasonlítását a kérelemben szereplő adatok alapján végezték el az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint.
3.4.4. Dömpingkülönbözet
(53)
Az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítása úgy történt, hogy a kiszámított átlagos rendes értéket terméktípusonként összehasonlították az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás mintegy 38,4 %-os dömping tényéről tanúskodott, ami nagyobb mint a legutóbbi vizsgálatban megállapított 35,8 %-os dömpingkülönbözet.
3.5. Ukrajna
(54)
A három ismert exportáló gyártó közül csak egy csoport - az Interpipe - működött együtt a Bizottsággal a jelenlegi felülvizsgálat során. Ez az exportáló gyártó állítja elő Ukrajna teljes varrat nélküli csőgyártásának közel 70 %-át, és exportálja Ukrajna teljes Unióba irányuló exportjának több mint 80 %-át. A felülvizsgálat alatt Ukrajna exportja az Unióba az uniós felhasználás kevesebb mint 2 %-át képviselte.
3.5.1. Rendes érték
(55)
A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló termék hazai piacon való értékesítése a fenti (31)-(33) preambulumbekezdéssel összhangban reprezentatív volt. Ezért a rendes értéket a fenti (34)-(37) preambulumbekezdés szerint állapították meg.
(56)
Ami az ukrajnai energiaárakat illeti, megállapították, hogy amikor a legutóbbi vizsgálat folyamán az intézkedéseket elrendelték (17), kiigazítást kellett tenni az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Ugyanakkor a jelenlegi vizsgálatban a rendes értéket úgy határozták meg, hogy nem vették figyelembe egy esetleges kiigazítás szükségességét a gázárak tekintetében, amelyeket az ukrán exportáló gyártóknak kellett viselniük, az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Az alábbi (61) preambulumbekezdés tanúsága szerint ennek az az oka, hogy a ki nem igazított termelési költség felhasználása már eleve világosan bizonyítja, hogy a felülvizsgálati időszak alatt volt dömping. Ennek következtében és mivel - annak érdekében, hogy eldöntsék, hogy a jelenleg alkalmazandó intézkedéseket célszerű-e fenntartani, vagy azokat hatályon kívül kell helyezni - a hatályvesztési felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű-e, hogy a dömping folytatódik vagy megismétlődik, úgy ítélték meg, hogy nem szükséges megvizsgálni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás ebben az esetben indokolt-e.
3.5.2. Exportár
(57)
Az Interpipe csoport az érintett terméket a vele kapcsolatban álló svájci kereskedő cégen keresztül exportálta az Unióba, közvetlenül független vevőknek. Az exportárakat ezért a (38) preambulumbekezdés szerint határozták meg.
3.5.3. Összehasonlítás
(58)
A rendes értéket és az Interpipe csoport exportárát a (39) preambulumbekezdéssel összhangban hasonlították össze. Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - kiigazították a fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségekben, a hitelköltségekben és a jutalékokban mutatkozó különbségeket.
3.5.4. Dömpingkülönbözet
(59)
A dömpingkülönbözetet a (40) preambulumbekezdés szerint számították ki.
(60)
A legutóbbi vizsgálathoz hasonlóan - az intézmények megszokott gyakorlatával összhangban -, az egész csoport számára egyetlen dömpingkülönbözetet számítottak ki. Az ehhez használt módszer szerint először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd a csoport egészére nézve a dömping súlyozott átlagát. Meg kell jegyezni, hogy e módszertan eltért a legutóbbi vizsgálatban alkalmazottól, mivel akkor a dömpingszámítást úgy végezték, hogy összevetették a gyártók termelési költségeire, nyereségességére és uniós értékesítéseire vonatkozó összes adatot. A módszertani változást a körülmények megváltozása indokolja, amely a csoport felépítésének módosulásából következik; ennek nyomán megállapítható, hogy a csoporton belül az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik gyártó az érintett.
(61)
Az összehasonlítás több mint 10 %-os dömpinget mutatott ki az együttműködő exportáló gyártók csoportja tekintetében, amely a felülvizsgálat alatt az Unióba exportált.
4. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
4.1. Előzetes megjegyzések
(62)
A fenti megállapításokból az következik, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén való folytatódásának valószínűségét a következőkben vizsgáljuk.
4.1.1. Horvátország
(63)
Amint a fenti (46) preambulumbekezdés mutatja, a felülvizsgálati időszak alatt jelentős dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani. Az exportáló gyártó tulajdonosa azonban később úgy döntött, hogy eladja a céget, és ennek következtében az exportáló gyártó 2011 őszétől új megrendeléseket már nem fogadott el, majd 2011 végére teljes varrat nélküli csőgyártását megszüntette. Ennek megfelelően 2012-ben Horvátországban megszűnt a varrat nélküli csövek gyártása, és a felülvizsgálatot követő időszakban az export csekély mennyiségű volt.
(64)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a vállalat, amely megrendelésre dolgozott, nem halmozott fel jelentős készletet. A csövek sokfélesége és a magas költségek miatt nagy készletek felhalmozása révén gazdasági haszonra valóban nem lehet számítani.
(65)
A fenti meggondolások alapján és figyelembe véve, hogy a vállalat eladása még mindig folyamatban van, a Horvátországból származó varrat nélküli csövek dömpingjének folytatódása rövid és középtávon is nagyon valószínűtlen.
4.1.2. Oroszország
4.1.2.1. Előzetes megjegyzések
(66)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.
(67)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: az Oroszországból érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, a gyártási és a szabad kapacitás Oroszországban, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
4.1.2.2. Az Oroszországból érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(68)
A végleges rendelkezések 2006. júniusi bevezetése és a 812/2008/EK tanácsi rendelettel (18) történő 2008. augusztusi felülvizsgálata óta az Oroszországból származóként bejelentett behozatalok folyamatosan csökkentek, és a felülvizsgálati időszak végéig alacsony szinten maradtak.
(69)
Ugyanebben az időszakban az Oroszországból származó dömpingelt behozatalok ára viszonylag alacsony maradt.
4.1.2.3. Gyártási és szabad kapacitás Oroszországban
(70)
Ellenőrzött adatok hiányában különböző nyilvános információforrások azt mutatják, hogy Oroszország gyártási összkapacitása a varrat nélküli csövekre vonatkozóan jóval nagyobb mint a belföldi piaci kereslet.
(71)
Oroszországnak az uniós piaci részesedése ugyan nem haladja meg jelentősen az 1 %-ot, a becsült beépített orosz kapacitás megközelíti az évi 4 millió tonnát. A becslések szerint az orosz iparág a gyártási kapacitásának csak 70 %-át használja ki. Ha levonjuk az ismert belföldi fogyasztást és a többi piacokra exportált mennyiségeket, az oroszországi exportstatisztikák szerint jelenleg több mint évi 1 millió tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre, ami az uniós felhasználásnak csaknem 65 %-a. A jelenlegi kapacitásfelesleg ellenére, és a panaszos által szolgáltatott információ alapján, amelyet az érdekeltek nem vitattak, úgy tűnik, hogy az orosz kapacitás a következő évben még tovább is növekedhet. Az egyik oroszországi exportáló gyártó azzal érvelt, hogy magasabb kapacitáson dolgozik, és nem áll szándékában növelni gyártási kapacitását a közeljövőben. Ez az exportáló gyártó azzal is érvelt, hogy megbízható piaci információforrás szerint az orosz gazdaságban a varrat nélküli csövek gyártási kapacitásának kihasználtsága „magas”, valamint, hogy az érintett termék Oroszországban előállított mennyisége összhangban van a belföldi fogyasztással. Mivel az érintett gyártó nem működött együtt a vizsgálatban, ez az információ nem szerepelt a dossziéban, és így ellenőrizni sem lehetett. Továbbá a „magas” kihasználtságú kapacitást az információforrás nem határozza meg mennyiségileg, és nem lehet erre alapozva következtetést levonni. Ezért az érintett terméknek az oroszországi gyártási és fogyasztási szintjére vonatkozó észrevételek nem cáfolták meg a jelentős oroszországi szabad kapacitásra vonatkozó megállapítást. Megjegyzendő, hogy a közel 4 millió tonnára becsült beépített kapacitást a vizsgálati megállapítások érintett feleknek való eljuttatása után senki sem vitatta.
4.1.2.4. Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(72)
A fent említettek szerint az orosz belföldi piacot komoly gyártási kapacitástöbblet jellemzi, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes és természetes az igény arra, hogy ennek a gyártási kapacitástöbbletnek a felhasználása érdekében alternatív piacokat keressenek.
(73)
Az uniós piac a világ egyik legnagyobbika, és folyamatosan növekszik. A vizsgálat során szerzett információk alapján az is egyértelmű, hogy az orosz vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy a világ egyik legnagyobb piacán még erőteljesebben jelen lehessenek, és megtartsák az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedésüket. Az egyik orosz exportáló gyártó érvelése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt adatkérés nyomán megadott információk alapján kellett volna megállapításokat tenni a dömping létezésére, valamint a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan, és nem a rendelkezésre álló információk alapján. Amikor azonban ez az oroszországi exportáló gyártó úgy döntött, hogy a továbbiakban mégsem működik együtt, kijelentette, hogy belső szerkezetátalakítási folyamatok miatt a kitöltött kérdőívet, amely magában foglalja az eljárás megindítása után beadott információkat is, az ő esetében nem lehet annak meghatározására használni, hogy valószínű-e a dömping folytatása vagy megismétlődése, illetve, hogy a körülmények megváltoztak-e annyira, hogy indokolják az intézkedések szintjének felülvizsgálatát. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezt az információt nem lehet felhasználni.
4.1.2.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(74)
A fenti eredmények tekintetében az a következtetés vonható le, hogy az Oroszországból származó behozatalok továbbra is dömpingelt formában történnek, és a dömping folytatódásának nagyon nagy a valószínűsége. A jelenlegi és a potenciális jövőbeni oroszországi szabad kapacitásból adódóan, és mivel a vonzó árszinteket kínáló uniós piac a világ egyik legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén az orosz exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelnék exportjukat az Unióba.
4.1.3. Ukrajna
4.1.3.1. Előzetes megjegyzések
(75)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt (a fenti (54)-(61) preambulumbekezdés), valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.
(76)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, a gyártási és a szabad kapacitás Ukrajnában, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
4.1.3.2. Az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(77)
A végleges intézkedések 2006 júniusában történt bevezetése után az Ukrajnából érkező behozatalok jelentősen csökkentek, és alacsony szinten is maradtak, az uniós piacból kevesebb mint 2 % részesedést képviselve. Ugyanebben az időszakban az Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok ára viszonylag alacsony maradt. Emellett az Unión kívüli egyéb exportpiacokon - ahol nem alkalmaznak dömpingellenes vámokat - az átlagos ukrán értékesítési árak hasonló, sőt még alacsonyabb szinten voltak, mint az Unióban.
4.1.3.3. Gyártási és szabad kapacitás Ukrajnában
(78)
Nyilvánosan elérhető adatok alapján három fő gyártó tevékenykedik a varrat nélküli csövek területén Ukrajnában, amelyek becsült összkapacitása évi 1,5 millió tonna, azaz csaknem megegyezik az Unió összfelhasználásával.
(79)
Ukrajnának az uniós piaci részesedése nem éri el a 2 %-ot, a becsült szabad kapacitás 50 %, azaz évi 750 000 tonna; ez az uniós felhasználásnak majdnem a fele.
4.1.3.4. Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(80)
A vizsgálat megerősítette, hogy a varrat nélküli csövek mindhárom fő ukrajnai gyártója exportálja az érintett terméket az Unióba. A vizsgálat továbbá azt is megállapította, hogy az együttműködő fél dömpingelt árakon exportál az Unióba. A nyilvánosan elérhető adatok továbbá azt is megmutatják, hogy a többi fő ukrán gyártó a terméket az együttműködő gyártó árainál olcsóbban exportálja.
4.1.3.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(81)
Mivel az Ukrajnából érkező behozatalok még mindig dömpingelt árakon történnek, és az Európai Unión kívüli exportpiacokon történő értékesítés hasonló, vagy még olcsóbb árakon történik, mint az Unióban való értékesítés; valamint mivel Ukrajnában jelentős szabad kapacitás van és az Unió piaca a világ egyik legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén az ukrajnai exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelnék exportjukat az Unióba.
4.2. Következtetés
(82)
A fenti megfontolások fényében levonható a következtetés, hogy ha a jelenlegi intézkedések hatályukat vesztik, reális és jelentős a veszélye annak, hogy az Ukrajnából és Oroszországból származó varrat nélküli csövek dömpingje folytatódni fog. Másfelől a Horvátországgal kapcsolatban feltárt különleges körülmények ahhoz a következtetéshez vezetnek, hogy a Horvátországból származó varrat nélküli csövek behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén nem áll fenn a dömping folytatódásának veszélye.
5. AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(83)
A varrat nélküli csöveket az Unión belül mintegy 19 gyártó/gyártói csoport állítja elő, amelyek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják.
(84)
A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint a kért információkat beküldő alábbi 19 uniós gyártó közül egy négy gyártóból/gyártói csoportból álló mintát állítottak össze:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Cseh Köztársaság,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Románia,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Németország,
-
Huta Batory, Lengyelország,
-
Ovako Steel AB, Svédország,
-
Productos Tubulares S.A., Spanyolország,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Németország,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Lengyelország,
-
Silcotub, Románia,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Olaszország,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanyolország,
-
TMK Artrom, Románia,
-
Valcovny Trub Chomutov, Cseh Köztársaság,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Franciaország,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Cseh Köztársaság,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország,
-
V & M, Franciaország,
-
Voest Alpine Tubulars, Ausztria,
-
Železiarne Podbrezová, Szlovák Köztársaság.
(85)
Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszakban a mintába kiválasztott négy uniós gyártó a teljes uniós gyártás 30 %-át és az uniós piacon történő összértékesítés 35 %-át, míg a fenti 19 uniós gyártó a teljes uniós gyártás 100 %-át képviselte, ami az uniós össztermelés szempontjából reprezentatívnak tekinthető.
6. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
6.1. Felhasználás az uniós piacon
(86)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon értékesített mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló összes behozatal Eurostat adatai alapján állapították meg.
(87)
Az említett adatok alapján megállapították, hogy a felhasználás 2008 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal csökkent; 2 597 110 tonnáról 1 724 743 tonnára esett vissza. A felhasználás 2008-ban rendkívül magas volt, amely azzal a ténnyel magyarázható, hogy a 2008. évi magas olaj- és gázárak ösztönzőleg hatottak a beruházásokra ezekben az ágazatokban, és így növelték a keresletet. Visszaesés kizárólag 2009-ben történt, amikor a felhasználás mintegy 50 %-kal csökkent. 2009 után a felhasználás ismét növekedni kezdett, és ez a tendencia egészen a felülvizsgálati időszakig megfigyelhető volt.
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonna)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2. Az érintett országokból érkező behozatal
6.2.1. Összesített értékelés
(88)
A Bizottság a korábbi vizsgálatok során a Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésének megfelelően összesítve értékelte. Megvizsgálta, hogy a jelenlegi vizsgálat során szintén megfelelő lenne-e az összesített értékelés.
(89)
Ezzel kapcsolatban megállapította, hogy az egyes országokból származó behozatalt illetően meghatározott dömpingkülönbözet mértéke meghaladta a minimumszintet. A mennyiségeket illetően az intézkedések hatályvesztése esetén az egyes országok vonatkozásában valószínűsíthető exportvolumeneket előretekintő elemzéssel határozta meg. Az elemzés arra derített fényt, hogy az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén - Horvátországtól eltérően - valószínűleg jóval a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és biztosan meghaladná az elhanyagolhatósági küszöböt. Ami Horvátországot illeti, az Unióba történő behozatalt a figyelembe vett időszakban elhanyagolhatónak ítélték, a gyártás pedig a vizsgálati időszak után teljességgel megszűnt. Ezért kicsi a valószínűsége annak, hogy ez a helyzet rövid távon megváltozik.
(90)
Mivel a Horvátországból történő dömpingelt behozatal mennyisége a felülvizsgálati időszak alatt elhanyagolható volt, és a fenti (88) preambulumbekezdésben kifejtett okok szerint valószínűleg nem fog növekedni, ezért a Bizottság úgy véli, hogy a Horvátországból származó behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek.
(91)
A vizsgálat a három országból származó behozatalt illetően megállapította, hogy az ezekből az országokból származó varrat nélküli csövek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében hasonlóak. Ezek a varrat nélküli csőtípusok továbbá kölcsönösen felcserélhetőek az Unióban gyártott típusokkal, és ezeket az Unióban ugyanabban az időszakban értékesítették. A fentiekre tekintettel megállapították, hogy az érintett országokból származó, illetve az Unióban gyártott varrat nélküli csövek között versenyhelyzet áll fenn.
(92)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Oroszország és Ukrajna tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül. Az ebből a két országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták. Mivel Horvátország tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt feltételek, különösen az importtermékek közötti verseny feltételei nem teljesültek, az ebből az országból származó behozatalt külön vizsgálták.
6.3. Oroszországból és Ukrajnából történő behozatal
6.3.1. A behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
(93)
Az Eurostat adatai szerint az Oroszországból és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 47 %-kal csökkent. Pontosabban egy 44 %-os jelentős visszaesésre került sor 2009-ben, és azóta a behozatal kis mértékben, 40 611 tonnáról 38 108 tonnára csökkent. Ezt azzal együtt kell vizsgálni, hogy közben a felhasználás visszaesett.
(94)
Az orosz és ukrán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,7 %-ról 2,2 %-ra esett vissza.
(95)
Az importárak súlyozott átlaga 2009-ben 15 százalékponttal csökkent, majd újra növekedett, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 2008-as szintet. Ez a csökkentés és az azt követő növekedés nagyjából követte a nyersanyagárak változását.
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Behozatal (tonnában)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Piaci részesedés %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Index
100
111
93
88
Importár
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2. Áralákínálás
(96)
Az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában az oroszországi behozatal tekintetében az áralákínálást KN-kódonként, a behozatali statisztikák vonatkozásában, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésében foglaltak alapján összegyűjtött információk felhasználásával kellett meghatározni. Az Ukrajnából történő behozatal tekintetében az áralákínálást az együttműködő ukrán exportáló gyártó dömpingellenes vám nélküli exportárainak felhasználásával állapították meg. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai a független vevőkkel szemben érvényesített árak voltak, amelyeket szükség szerint a gyártelepi szintre igazítottak ki. Az Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek esetében az áralákínálás mértéke a felülvizsgálati időszakban - a dömpingellenes vámot figyelmen kívül hagyva - 20,4 % és 55,4 % között mozgott.
6.4. Horvátországból történő behozatal
6.4.1. A Horvátországból származó behozatal volumene, piaci részesedése és importárai
(97)
Az Eurostat adatai szerint a Horvátországból származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 133 %-kal csökkent. 2008-ban nagyon alacsony mértékű behozatalra került sor, majd 2010-ig nőtt a behozatal, és a felülvizsgálati időszakban kismértékben újra csökkent. Összességében a Horvátországból származó behozatal a teljes figyelembe vett időszak alatt rendkívül alacsony maradt.
(98)
A Horvátországból történő behozatalok piaci részesedése 0,1 %-ról 0,3 %-ra nőtt az érintett időszak alatt.
(99)
Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban egyenletesen, 23 %-kal csökkentek.
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Behozatal
index
100
153
251
233
Piaci részesedés %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Importár
index
100
89
74
77
6.4.2. Áralákínálás
(100)
Az áralákínálást az együttműködő horvátországi gyártó exportárainak felhasználásával, a dömpingellenes vámok nélkül állapították meg, és 29,3 %-ban határozták meg. Tekintettel arra, hogy Horvátországban nincs másik exportáló gyártó, ez a megállapítás az ország egészére érvényes.
6.5. A dömpingellenes intézkedésekkel érintett egyéb országok
(101)
Az Eurostat adatai szerint a Kínai Népköztársaságból származó, a 926/2009/EK tanácsi rendelet (19) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti varrat nélküli csövek behozatala a figyelembe vett időszakban 80 %-kal csökkent.
(102)
A kínai behozatal piaci részesedése 2008 és a felülvizsgálati időszak között 20,5 %-ról 3,1 %-ra esett vissza.
7. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
(103)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
7.1. Előzetes megjegyzések
(104)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt az (57) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk, másrészt a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján határozták meg.
(105)
Mintavétel esetén a bevált gyakorlatnak megfelelően bizonyos kármutatókat (termelés, kapacitás, termelékenység, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) az uniós gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, a termelési költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzforgalmat és a tőkebevonási képességet a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján vizsgálják meg.
7.2. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok
a) Gyártás
(106)
Az uniós gazdasági ágazat gyártása 2008 és a felülvizsgálati időszak között 16 %-kal, vagyis 3 479 266 tonnáról 2 917 325 tonnára csökkent. A gyártási mennyiség 2009-ben, a globális gazdasági visszaesés következtében jelentősen, 43 %-kal csökkent. 2010-ben és a felülvizsgálati időszakban a kereslet növekedésével helyreállt, 2009 és a felülvizsgálati időszak között 27 %-kal nőtt, azonban nem érte el újra a 2008-as szintet. A gyártási mennyiség a felhasználáshoz hasonló tendenciát mutatott - az Unión kívüli piacokon tapasztalható kereslet miatt azonban kisebb mértékben esett vissza, mint az uniós piaci felhasználás.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Gyártási mennyiség (tonna)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
index
100
57
77
84
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(107)
A gyártási kapacitás az érintett időszakban állandó maradt. A termelés 16 %-os csökkenésével a kapacitáskihasználás is visszaesett, 2008-tól a felülvizsgálati időszakig 80 %-ról 67 %-ra. A legjelentősebb, 80 %-ról 45 %-ra való visszaesésre azonban 2009-ben került sor, a termelés volumenének csökkenése következtében. 2010-ben és a felülvizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás folyamatosan nőtt.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Kapacitás
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
index
100
101
100
101
Kapacitáskihasználás
80 %
45 %
62 %
67 %
index
100
56
77
83
c) Készletek
(108)
Ami a készleteket illeti, a termelés nagy része rendelésre készül. A mintába felvett gyártók készletei 2009-ben ugyan jelentősen csökkentek, 2010-ben viszont kismértékű ingadozással újra megnőttek - a felülvizsgálati időszakra szinte elérték a 2008-as szintet, így a készletek ez esetben nem bizonyultak a kár releváns mutatóinak.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
106 078
82 788
107 490
104 184
index
100
78
101
98
d) Értékesítési volumen
(109)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal csökkent. Miután 2009-ben 42 %-kal csökkent, az értékesítési volumen a felülvizsgálati időszakig 21 százalékponttal újra növekedett. Az értékesítés volumenének változása összhangban van az uniós piaci felhasználás alakulásával, ami 2009-ben - a gazdasági visszaesés eredményeként - 48 %-kal csökkent, majd kezdett újra helyreállni.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Értékesítés az Unióban működő független felek számára (tonna)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Piaci részesedés
(110)
Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült a piaci részesedését fokozatosan növelni - 2008-tól egészen a felülvizsgálati időszakig. Ez a növekedés főként azon dömpingellenes intézkedéseknek köszönhető, amelyek 2009 óta a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vannak érvényben. Az alábbi piaci részesedés az uniós gazdasági ágazat teljes unióbeli értékesítésének a részesedése, mind a független, mind a kapcsolódó vevők számára - az uniós felhasználás százalékos arányában kifejezve.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Piaci részesedés
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Index
100
112
120
121
f) Növekedés
(111)
2008 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós felhasználás 34 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene csak 21 %-kal esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat tehát növelte a piaci részesedését, mialatt az Oroszországból és az Ukrajnából származó behozatal ugyanebben az időszakban 0,6 %-ot veszített a piaci részesedéséből.
g) Foglalkoztatás
(112)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2008 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent. A csökkenés 2009-ben kezdődött, 2010-ben folytatódott, a felülvizsgálati időszakban azonban a foglalkoztatás újra növekedett, 2010-hez képest 11 %-kal. Ez azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodni tudott az új piaci helyzethez.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
14 456
13 131
12 073
13 368
index
100
91
84
92
h) Termelékenység
(113)
Az uniós gazdasági ágazat teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszak alatt ingadozó volt.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna munkavállalónként)
240,7
150,8
221,6
218,2
index
100
63
92
91
i) A dömpingkülönbözet nagysága
(114)
Figyelembe véve az érintett országokból érkező behozatal teljes mennyiségét, a tényleges dömpingkülönbözetek nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni.
7.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok
a) Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(115)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkentek. Az árak 2009-ben kismértékben emelkedtek, mielőtt 2010-ben 17 %-kal csökkentek volna. A felülvizsgálati időszakban az árak 2010-hez képest kismértékben emelkedtek. Az árak alakulása összefügg azzal, hogy 2008-ban a nagyon magas kereslet, valamint a magas nyersanyagárak magas értékesítési árakat eredményeztek, ennek hatása még 2009 első felében is érvényesült. 2009 második felétől kezdve a kereslet jelentős mértékben csökkent, és az árak a nyersanyagárak csökkenő tendenciáját követve szintén csökkentek. A felülvizsgálati időszakban úgy tűnt, hogy az árcsökkenés megállt.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Bérek
(116)
2008 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent. Egyértelmű következtetést azonban nem lehet levonni.
c) Beruházások és tőkebevonási képesség
(117)
A figyelembe vett időszakban a varrat nélküli csőgyártáshoz kapcsolódó beruházások összességében 24 %-kal növekedtek. A beruházások mértéke a felülvizsgálati időszakban jelentős volt, és több mint 100 millió EUR-t tett ki. A varrat nélküli csövek ágazata tőkeintenzív iparág, amely a gyártóberendezések tekintetében a versenyképesség fenntartásához jelentős mértékű beruházásokat kíván meg. A vizsgálat megállapította, hogy a beruházásokra a termelés jelenlegi szintjének fenntartása érdekében került sor, nem pedig azért, hogy a termelési volument növeljék. A vizsgálat arra is fényt derített, hogy a mintába felvett gyártók a figyelembe vett időszakban nem szembesültek tőkebevonási nehézségekkel.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (ezer EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Nyereségesség az uniós piacon
(118)
A figyelembe vett időszakban a nyereségesség ugyan 66 %-kal visszaesett, a mintába felvett gyártók azonban ezen időszakban végig nyereségesek voltak. A 2008 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség meghaladta a legutóbbi vizsgálatban megállapított 3 %-os nyereségcélt. 2008 jelentős nyereséggel járó, nagyon kedvező év volt. A nyereségesség 2009-ben és 2010-ben is 50 %-kal esett vissza az előző évhez viszonyítva, a felülvizsgálati időszakban azonban újra emelkedett - 2010-hez képest 35 %-kal -, és 6,6 %-ot ért el. Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült igazodnia az Unióban tapasztalható csökkent kereslethez, és a mintába felvett gyártókat a globális/világpiaci kereslet is segítette abban, hogy a fix költségeiket csökkentsék. A nyereségesség 2008 utáni visszaesése egyrészt a gazdasági visszaesésre vezethető vissza; ez a kereslet jelentős visszaesését és az árak visszaesését okozta, másrészt a termelési volumen visszaesésének eredménye, amely növelte a termelési költségeket.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség az uniós piacon (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
index
100
49
25
34
e) A beruházások megtérülése
(119)
A befektetések megtérülése (ROI), azaz a varrat nélküli csövekkel kapcsolatos tevékenységeknek közvetlenül az eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett teljes nyeresége, amely közvetve összefügg a varrat nélküli csövek gyártásával, a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte, és pozitív maradt. A befektetések megtérülése a figyelembe vett időszakban 80 %-kal visszaesett, azonban a felülvizsgálati időszakban újra nőtt - 2010-hez képest 50 %-kal.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A befektetések megtérülése (ROI) (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
index
100
23
13
20
f) Pénzforgalom
(120)
A pénzforgalmi helyzet 2008 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen romlott; 93 %-kal esett vissza. A pénzforgalom tendenciája nem követte a nyereségesség tendenciáját; ez az értékcsökkenésre vezethető vissza, amely ebben a tőkeintenzív iparágban jellemzően magas.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (ezer EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
index
100
74
10
7
g) A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(121)
Míg a fentiekben vizsgált mutatók azt bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazatot a gazdasági visszaesés kedvezőtlenül érintette, mivel az értékesítés és a termelés volumene, a befektetések megtérülése és a pénzforgalom csökkent, a mutatók azt is jelzik, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította a gyártóberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezet elvárásaihoz, és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket különösen olyan szegmensekben, ahol magas árrés érhető el. Mivel a 2006-ban az érintett országokból, valamint 2009-ben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal ellen bevezetett dömpingellenes intézkedéseket követően javult az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete, megállapítható, hogy az intézkedések hatékonyak, és az uniós gazdasági ágazat kiheverte a múltbeli dömping hatásait, a 2008-as nyereségességi szintet azonban már nem éri el.
7.4. Következtetés
(122)
A felhasználás ugyan 34 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazatnak azonban sikerült a piaci részesedését növelni, és a termelési és az értékesítési volumen a felhasználásnál kisebb mértékben csökkent. A nyereségességet tekintve az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem szenvedett kárt.
8. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(123)
A (69), (70), (77) és (78) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az orosz és ukrán exportáló gyártóknak lehetőségük van arra, hogy a rendelkezésükre álló mintegy 1 750 000 tonna tartalékkapacitás felhasználásával jelentősen növeljék az Unióba irányuló kivitelük volumenét - mindez az uniós felhasználás egészét teszi ki. Az orosz és ukrán exportáló gyártók teljes kapacitása 5 500 000 tonna. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg jelentős mennyiségű orosz és ukrán varrat nélküli cső kerülne az uniós piacra annak érdekében, hogy visszaszerezze és tovább növelje a hatályban levő dömpingellenes vámok miatt elvesztett piaci részesedését.
(124)
A (95) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint megállapították, hogy az orosz és az ukrán importtermékek árai alacsonyak, és a termékeket az uniós árakhoz képest áralákínálással értékesítik. Az értékesítés valószínűleg ezeken az alacsony árakon folytatódna. Ukrajna esetében az árak a (80) preambulumbekezdésben említettek szerint még tovább is csökkenhetnek. Az ilyen árképzési magatartás, amely azzal párosul, hogy az érintett országok exportőrei az érintett termékből jelentős mennyiséget képesek az uniós piacra juttatni, minden valószínűség szerint megerősítené az uniós piacon tapasztalt árleszorító tendenciát, és vélhetően kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye a fent bemutatottak szerint szoros kapcsolatban áll az uniós piacon érvényes árak szintjével. Ezért amennyiben az uniós gazdasági ágazatnak nagyobb mennyiségű, dömpingáron értékesített orosz és ukrán importtermékekkel kellene felvennie a versenyt, akkor a pénzügyi helyzete a legutóbbi vizsgálatban megállapítottak szerint valószínűleg romlana. Ez alapján megállapítást nyert, hogy az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
(125)
Emlékeztetni kell arra, hogy 2006-ban már hatályba léptek dömpingellenes intézkedések a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó import által okozott kárt okozó dömping leküzdésének érdekében. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem élvezte teljes egészében ezen intézkedések előnyeit, mivel ezen országok piaci részesedését átvette az alacsony árú kínai behozatal. Ez minden bizonnyal negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyreállására egészen addig, amíg 2009-ben nem hoztak Kína ellen intézkedéseket. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat kilábalása a korábbi dömping okozta helyzetből nem tekinthető befejezettnek, és hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is veszélyezteti az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal jelentős mennyisége által feltehetően okozott káros hatás.
(126)
Ami Horvátországot illeti, és a (60) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, az egyedüli üzemet eladásra kínálják, a termelés teljesen megszűnt, és a közeljövőben valószínűleg nem indul újra. Továbbá az Unióba történő behozatal elhanyagolható volumenére való tekintettel, még akkor is, ha a termelés a közeljövőben újraindul, nagyon kicsi a valószínűsége annak, hogy az Unióba irányuló kivitel eléri a múltbeli kivitel volumenét.
(127)
Ezért tekintettel arra, hogy a figyelembe vett időszakban a kivitel elhanyagolható volt, és a felülvizsgálati időszak után a termelés teljesen megszűnt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Horvátországból származó behozatalra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem eredményezné az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését.
9. AZ UNIÓS ÉRDEK
9.1. Bevezetés
(128)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy az Oroszországgal és Ukrajnával szemben jelenleg érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat - tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban - lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék.
(129)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem állna érdekében az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása.
9.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(130)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt megerősítette az is, hogy a figyelembe vett időszakban az ágazat gazdasági helyzete kedvezően alakult. Különösen az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban megnövelte a piaci részesedését, mutatja egyértelműen, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült a megváltozott piaci feltételekhez igazodnia. Az uniós gazdasági ágazat ezenkívül nyereséges volt a figyelembe vett időszak alatt.
(131)
Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válik az intézkedések fenntartása. Az intézkedések bevezetése lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megnövelje az értékesítési volumenét és a nyeresége szintjét, amely lehetővé teszi a gyártási létesítményekbe történő további befektetéseket. Amennyiben az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedéseket nem tartanák érvényben, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét kárt szenvedne az érintett országokból származó, nagyobb mennyiségű, dömpingáron értékesített importtermékek miatt, pénzügyi helyzete pedig tovább romlana.
9.3. Az importőrök érdeke
(132)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása az importőrökre nézve nem lesz jelentős. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint három importőr küldte vissza a kitöltött kérdőívet és működött együtt teljes körűen ebben az vizsgálatban. Arról számoltak be, hogy az intézkedések áremelkedést eredményeztek. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az együttműködő importőrök a varrat nélküli csöveket több különböző ország különböző szállítójától szerzik be, és hogy az árak versenyképesek, ezért az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartásának lehetséges hatása korlátozott mértékű lesz.
(133)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené őket kedvezőtlenül.
9.4. A felhasználók érdekei
(134)
A rendelkezésre álló információk alapján a varrat nélküli csövek a felhasználók termelési költségeinek viszonylag kis hányadát teszik csak ki. A varrat nélküli csövek általában nagyobb projektek (kazánok, csővezetékek, építkezések) részét képezik, amelyeknek csak korlátozott részét alkotják. Az intézkedések fenntartásának lehetséges hatása ezért nem lehet jelentős.
(135)
A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőívet. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze egyetlen felhasználó működött együtt a vizsgálatban. Arról számolt be, hogy az intézkedések miatt nem érte kár, mivel más beszerzési források is rendelkezésre álltak, és a varrat nélküli csövek termelési költségeiben nem jelentenek nagy tételt. Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy mivel a varrat nélküli csövek költsége a felhasználó iparágakban elhanyagolható tételt jelent és más beszerzési források is rendelkezésre állnak, a hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős hatást a felhasználó iparágra.
9.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(136)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
10. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(137)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság az Oroszországból és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását, a Horvátországból származó behozatal esetében pedig azok hatályon kívül helyezését javasolja. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.
(138)
Egy orosz exportőr meghallgatást kért a meghallgató tisztviselővel, amelyet engedélyeztek. Az exportőr azzal érvelt, hogy a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy ő nem működött együtt a vizsgálatban. Az exportőr érdekelt félként jelentkezett, és a Bizottsághoz két - főként a kárral kapcsolatos - dokumentumot nyújtott be, amelyet a Bizottság kellőképpen figyelembe is vett. Az exportőr azonban nem töltötte ki a dömpingellenes kérdőívet, és nem szolgáltatott információkat az általa alkalmazott exportárral kapcsolatban. Ezért a Bizottságnak nem volt más lehetősége, mint hogy az Oroszországra vonatkozó rendes értéket a legjobb elérhető adatok alapján számítsa ki. Ezt a módszert az exportőr nem kifogásolta. E körülmények között az említett exportőr nem tekinthető a vizsgálatban teljes mértékben együttműködő félnek.
(139)
Az exportőr azzal is érvelt, hogy a nyilvánosságra hozott információk túl általánosak, ellentmondóak, és nincsenek kellőképpen megindokolva. Ezt az állítását azonban az exportőr nem támasztotta alá.
(140)
Egy másik orosz exportőr azzal érvelt, hogy az Oroszországból származó behozatalt nem lehet az Ukrajnából történő behozatallal összesítve kezelni. A legutóbbi vizsgálat során azonban az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalt összesítve értékelték (a Horvátországból származó behozatallal együtt). Mivel az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének feltételei még mindig teljesülnek, e behozatalok hatásait - a (88)-(92) preambulumbekezdésben említettek szerint - összesítve értékelik. Olyan érveket, amelyek e tekintetben a módszer megváltoztatását indokolnák, nem hoztak fel.
(141)
Több érdekelt fél érvelése szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete nem indokolja az intézkedések fenntartását, mivel a kár megismétlődése nem valószínű. Azonban új érveket, amelyek a kár megismétlődésére vonatkozóan a (123)-(127) preambulumbekezdésben említettek szerint más következtetéshez vezetnének, nem hoztak fel.
(142)
Több érdekelt fél azzal is érvelt, hogy az intézkedések hatályának hossza nem megalapozott, és a hatályvesztésüket indokolja. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy ez az első hatályvesztési felülvizsgálat a jelenlegi termékkör tekintetében. E termékkör tekintetében az intézkedések csak 2006 óta vannak hatályban, amely nem tekinthető indokolatlanul hosszú időtartamnak. Az igaz, hogy 1997 és 2004 között Oroszországból, 2000 és 2004 között pedig Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések voltak hatályban, ezek azonban egy sokkal kisebb termékkörre vonatkoztak. Mindenesetre mivel a vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések fenntartása tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek, az a tény, hogy évek óta hatályban vannak intézkedések, irreleváns.
(143)
Végül azt terjesztették elő, hogy az Oroszországból származó behozatalt, a Belaruszból és Horvátországból származó behozataltól eltérően kezelik, és ez hátrányos megkülönböztetésnek tekinthető. Ez az állítás nem felel meg a valóságnak, ugyanis ezen országok helyzete teljesen különböző. A Belaruszból származó behozatalra irányuló panaszt visszavonták, és az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően az eljárást ezt követően megszüntették. (20) A nyilvánosságra hozatalt követően semmi nem utalt arra, hogy az eljárás megszüntetése nem az Unió érdeke. A (63)-(65) preambulumbekezdésben említettek szerint a horvátországi termelés megszűnt.
(144)
Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a beérkezett észrevételek nem indokolják a fenti következtetések megváltoztatását.
(145)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Ezzel ellentétben a Horvátországból származó behozatalra vonatkozó intézkedések hatályukat kell, hogy veszítsék.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Tanács végleges dömpingellenes vámot vet ki az Oroszországból és Ukrajnából származó, a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és az ex 7304 59 93 KN-kód (21) (7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 és 7304599320 TARIC-kód) alá besorolt, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, azon varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (22) szerint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
%
TARIC-kiegészítő kód
Oroszország
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant és Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Minden más vállalat
35,8
A999
Ukrajna
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Minden más vállalat
25,7
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) A Tanács megszünteti a felülvizsgálati eljárást a Horvátországból származó, a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, azon varrat nélküli vas- és acélcsövek esetében, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot - a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2012. június 26-án.