PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
A BIZOTTSÁG 1216/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. november 24.)
a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikkére,
mivel:
(1)
A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendelet (2) fő teljesítménymutatókat és kötelező erejű célkitűzéseket határoz meg olyan kulcsfontosságú teljesítményterületeken, mint a biztonság, a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság.
(2)
A 691/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő, nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutatók a következők: a biztonságirányításnak az ATM biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszerén alapuló módszertan segítségével mért hatékonysága; a kockázatelemzési eszköz súlyosságosztályozási rendszerének alkalmazása a minimális elkülönítési távolság megsértése, a futópályasértések, valamint az ATM-specifikus műszaki események súlyossági értékelésével kapcsolatos összehangolt jelentéstétel érdekében; és a méltányossági alapú repülésbiztonsági kultúra (just culture) jelentése.
(3)
A 691/2010/EU rendelet I. melléklete értelmében a szóban forgó fő biztonsági teljesítménymutatókat a Bizottság, a tagállamok, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és a Légi Közlekedés Biztonságáért felelős Európai Szervezet (Eurocontrol) közösen alakítja ki, és a Bizottság az első referencia-időszak kezdete előtt fogadja el.
(4)
E célból a Bizottság az EASA, az Eurocontrol és a Bizottság tagjaiból álló munkacsoportot hozott létre („E3-Task Force”). A munkacsoport „A teljesítményrendszer fő biztonsági teljesítménymutatóinak mérőszámai” címmel technikai jelentést dolgozott ki. A jelentés a tagállamoktól és az érintettektől érkezett észrevételek alapján további információkkal egészült ki, és szakmai szempontból e rendelet, valamint a hozzá kapcsolódó elfogadható igazolási eljárások és útmutató dokumentumok alapját képezi.
(5)
A fő biztonsági teljesítménymutatók kidolgozása során figyelembe kell venni az egyéb kezdeményezésekhez, így az EASA biztonsági tervéhez, valamint az Eurocontrol kockázatelemzési eszközéhez és a biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszeréhez kapcsolódó munkát.
(6)
A teljesítményrendszer fokozatos végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy több időt kell biztosítani a Bizottság számára a felülvizsgált teljesítménycélok értékelésére, mivel a teljesítménytervek részletes értékelése komoly munkaterhelést jelent, idő szükséges a nemzeti felügyeleti hatóságokkal folytatandó párbeszédre, továbbá így biztosítható az értékelés eredményeinek megalapozottsága.
(7)
Ezért a 691/2010/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(8)
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 691/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
(1)
A 14. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdésben a „két hónapon” szövegrész helyébe a „négy hónapon” szövegrész lép;
b)
A (2) bekezdésben a „két hónapon” szövegrész helyébe a „négy hónapon” szövegrész lép;
c)
A (3) bekezdésben a „két hónappal” szövegrész helyébe a „négy hónappal” szövegrész lép;
(2)
Az I. melléklet 2. szakaszának 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„1. FŐ BIZTONSÁGI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK
a)
Az első referencia-időszakban az első nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a biztonságirányításnak az ATM biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszerén alapuló módszertan segítségével mért hatékonysága.
A tagállamok, nemzeti felügyelő hatóságaik és a légiforgalmi szolgáltatások, vagy kommunikációs, navigációs és légtérellenőrzési szolgáltatások nyújtására tanúsítvánnyal rendelkező léginavigációs szolgáltatóik tekintetében ezt a fő teljesítménymutatót az alábbi irányítási célok megvalósítási szintje alapján kell mérni:
-
A repülésbiztonsági politika és a kapcsolódó célkitűzések;
-
A repülésbiztonsági kockázatok kezelése;
-
A repülésbiztonság biztosítása;
-
A repülésbiztonság előmozdítása;
-
Repülésbiztonsági kultúra.
b)
Az első referencia-időszakban a második nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a kockázatelemzési eszköz módszerén alapuló súlyosságosztályozási rendszer alkalmazása legalább a repülésbiztonsági események következő három kategóriájára: a minimális elkülönítési távolság megsértése, a futópályasértések, valamint az ATM-specifikus repülésbiztonsági események valamennyi légiforgalmi irányító központ és repülőtér vonatkozásában. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az évente 50 000-nél kevesebb kereskedelmi gépforgalmi műveletet végző repülőterek esetében nem alkalmazzák ezt a módszert.
A fenti repülésbiztonsági események jelentése során a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók az alábbi súlyossági osztályokat alkalmazzák:
-
Súlyos esemény
-
Komoly esemény
-
Jelentős esemény
-
Biztonsági hatással nem járó esemény
-
Meghatározatlan súlyosságú esemény; például nem áll rendelkezésre elegendő adat vagy a bizonyítékok nem meggyőzőek, illetve ellentmondásosak, így nem teszik lehetővé az esemény súlyosságának meghatározását.
A módszer alkalmazásáról szóló jelentéstételt az egyes eseményekre vonatkozóan kell megtenni.
c)
Az első referencia-időszakban a harmadik nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a tagállamok és léginavigációs szolgáltatóik által egy az e) pontnak megfelelően összeállított, a méltányossági alapú repülésbiztonsági kultúra (just culture) meglétének vagy hiányának szintjét mérő kérdőív segítségével tett információszolgáltatás.
d)
Az első referencia-időszakban nem lesznek európai uniós szintű biztonsági teljesítménycélok. A tagállamok azonban meghatározhatnak a szóban forgó biztonsági teljesítménymutatóknak megfelelő célokat.
e)
A biztonsági teljesítménymutatók végrehajtásának és mérésének megkönnyítése érdekében az EASA - a teljesítmény-felülvizsgálati szervvel konzultálva - az első referencia-időszak kezdete előtt lehetséges igazolási eljárásokat és útmutató dokumentumokat fogad el a 216/2008/EK rendelet 52. cikke alapján elfogadott eljárásokkal összhangban.
f)
Az Eurocontrol időben megadja az e) pontban említett dokumentumok kidolgozásához szükséges információkat, és ezen belül legalább a kockázatelemzési eszköz módszerének és továbbfejlesztésének leírását, továbbá a biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszer módszerének részleteit és annak súlyozási tényezőit.
g)
A biztonsági teljesítménymutatók a) és c) pontban említett éves méréséről (a biztonságirányítás hatékonyságával és a „just culture” meglétével kapcsolatos kérdőívek), amelyet a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók végeznek, a nemzeti felügyelő hatóságoknak minden év február 1-jéig kell az EASA részére jelentést küldeniük az előző évre vonatkozóan. Az éves mérések eredményei a h) és i) pontban bemutatott figyelemmel kísérési tevékenységek során felhasználásra kerülnek. Amennyiben a biztonsági teljesítménymutatók éves mérése tekintetében változás történik, arról a nemzeti felügyelő hatóságok a soron következő éves jelentés benyújtását megelőzően tájékoztatást adnak.
h)
A nemzeti felügyelő hatóságok a repülésbiztonsági felügyeletre vonatkozóan a 1034/2011/EU (3) bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban figyelemmel kísérik a biztonsági teljesítménymutatók léginavigációs szolgáltatók általi végrehajtását.
i)
Az EASA szabványosítási vizsgálatai keretében a 216/2008/EK rendelet 24. cikkében említett munkamódszerekkel összhangban figyelemmel kíséri a biztonsági teljesítménymutatók nemzeti felügyelő hatóságok általi végrehajtását és mérését. Az EASA e vizsgálatai eredményéről tájékoztatja a teljesítmény-felülvizsgálati szervet.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. november 24-én.