NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 211/2011
ze dne 16. února 2011
o občanské iniciativě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 24 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) posiluje občanství Unie a dále zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. Tento postup skýtá občanům možnost obrátit se přímo na Komisi a vyzvat ji, aby předložila návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, podobnou právu svěřenému Evropskému parlamentu článkem 225 Smlouvy o fungování EU a Radě článkem 241 Smlouvy o fungováni EU.
(2)
Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. Měly by zajistit přiměřenou rovnováhu mezi právy a povinnostmi.
(3)
Měly by rovněž zajistit, aby pro občany Unie platily podobné podmínky pro podporu občanské iniciativy bez ohledu na to, z kterého členského státu pocházejí.
(4)
Komise by měla také poskytovat občanům na požádání informace a neformální rady k občanským iniciativám, zejména pokud jde o kritéria registrace.
(5)
Je třeba stanovit minimální počet členských států, z nichž musí občané pocházet. Aby se zajistilo, že občanská iniciativa bude odrážet zájem Unie a současně že používání tohoto nástroje bude i nadále jednoduché, měl by být tento počet stanoven na čtvrtinu členských států.
(6)
Za tímto účelem je rovněž vhodné stanovit minimální počet podepsaných osob pocházejících z každého z těchto členských států. Aby se občanům pro podporu občanské iniciativy zajistily podobné podmínky, měl by být tento minimální počet sestupným způsobem poměrný. Pro větší jasnost by měl být tento minimální počet pro každý členský stát stanoven v příloze k tomuto nařízení. Minimální počet podepsaných osob vyžadovaný v každém členském státě by se měl rovnat počtu členů Evropského parlamentu volených v daném státě vynásobenému 750. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
(7)
Je vhodné stanovit minimální věkovou hranici pro podporu občanské iniciativy. Tato hranice by měla být stanovena jako věk, kdy mají občané právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
(8)
Aby bylo možno občanskou iniciativu úspěšně uplatnit, je nutné, aby měla alespoň minimální organizovanou strukturu. Měla by mít podobu výboru občanů složeného z fyzických osob (organizátorů) pocházejících nejméně ze sedmi různých členských států, aby se podpořilo zformulování a reflexe témat celoevropského dosahu. V zájmu transparentnosti a plynulé a účinné komunikace by výbor občanů měl jmenovat zástupce, kteří budou během celého procesu prostředníky mezi ním a orgány Unie.
(9)
Subjekty, zejména organizace, které podle Smluv přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie, by měly mít možnost podpořit občanskou iniciativu, pokud tak činí plně transparentním způsobem.
(10)
Aby se zajistila soudržnost a transparentnost v souvislosti s navrhovanými občanskými iniciativami a aby se zamezilo situaci, kdy jsou podpisy sbírány na podporu návrhu občanské iniciativy, který není v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, měla by být povinná registrace těchto iniciativ na internetové stránce, kterou Komise zpřístupní, před shromážděním potřebného počtu prohlášení o podpoře od občanů. Veškeré návrhy občanských iniciativ, které jsou v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, by měly být Komisí zaregistrovány. Komise by měla provádět registraci v souladu s obecnými zásadami řádné správy.
(11)
Jakmile je návrh občanské iniciativy zaregistrován, mohou organizátoři sbírat prohlášení o podpoře od občanů.
(12)
Je vhodné k tomuto nařízení přiložit formulář prohlášení o podpoře uvádějící údaje, které jsou nezbytné pro ověření členskými státy. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU s ohledem na informace, které jí poskytnou členské státy.
(13)
S řádným ohledem na zásadu, že osobní údaje musí být přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány, se poskytování osobních údajů, včetně případně osobních identifikačních čísel nebo čísel osobních dokladů, osobami, které podepsaly navrhovanou občanskou iniciativu, vyžaduje do té míry, v níž je to nezbytné k ověření prohlášení o podpoře členskými státy v souladu s vnitrostátním právem a praxí.
(14)
Aby bylo možno účinně využít moderní technologie jako nástroje participativní demokracie, je vhodné stanovit, že se prohlášení o podpoře sbírají v elektronické i v listinné podobě. Online systémy sběru by měly mít odpovídající bezpečnostní prvky, aby se mimo jiné zajistilo, že údaje jsou bezpečně shromažďovány a ukládány. Za tímto účelem by Komise měla stanovit pro online systémy sběru podrobné technické specifikace.
(15)
Je vhodné, aby členské státy ověřovaly soulad online systémů sběru s požadavky tohoto nařízení před sběrem prohlášení o podpoře.
(16)
Komise by měla zpřístupnit software s otevřeným zdrojovým kódem, který bude obsahovat příslušné technické a bezpečnostní prvky nezbytné k tomu, aby online systémy sběru byly v souladu s tímto nařízením.
(17)
Je vhodné zajistit, aby prohlášení o podpoře občanské iniciativy byla shromažďována během určité doby. Aby se zajistilo, že navrhované občanské iniciativy zůstanou relevantní a současně se vzala v úvahu složitost sběru prohlášení o podpoře uvnitř Unie, neměla by tato doba být delší než dvanáct měsíců ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
(18)
Je vhodné stanovit, že obdrží-li občanská iniciativa potřebný počet prohlášení o podpoře, měl by každý členský stát nést odpovědnost za ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře sebraných od podepsaných osob pocházejících z tohoto členského státu. Vzhledem k nutnosti omezit jejich administrativní zátěž by členské státy měly ve lhůtě tří měsíců od obdržení žádosti o potvrzení provést tato ověření na základě vhodných kontrol, které mohou být prováděny na náhodně vybraném vzorku, a měly by vystavit dokument potvrzující počet platných obdržených prohlášení o podpoře.
(19)
Před předložením občanské iniciativy Komisi by organizátoři měli zajistit splnění všech příslušných podmínek stanovených v tomto nařízení.
(20)
Komise by měla občanskou iniciativu přezkoumat a předložit odděleně své právní a politické závěry. Měla by rovněž ve lhůtě tří měsíců uvést opatření, která zamýšlí podniknout v reakci na tuto iniciativu. Aby Komise prokázala, že občanská iniciativa podpořená nejméně jedním milionem občanů Unie a její případné pokračování jsou zkoumány pečlivě, měla by jednoznačně, srozumitelně a podrobně uvést důvody pro svá zamýšlená opatření a obdobně by měla uvést důvody i v případě, že nemá v úmyslu učinit žádná opatření. Pokud Komise obdržela občanskou iniciativu podpořenou požadovaným počtem podepsaných osob, která splňuje ostatní požadavky tohoto nařízení, mělo by se jejím organizátorům umožnit představit ji na veřejném slyšení na úrovni Unie.
(21)
Na zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). V tomto ohledu je v zájmu právní jistoty vhodné vyjasnit, že organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členských států jsou správci údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, a stanovit maximální období, během nějž lze osobní údaje shromážděné za účelem občanské iniciativy uchovávat. Ve své funkci správců údajů mají organizátoři přijmout všechna příslušná opatření, aby splnili povinnosti uložené směrnicí 95/46/ES, zejména povinnosti spojené s oprávněností zpracování osobních údajů, bezpečností zpracování, poskytováním informací a s právy subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům stejně jako dosáhnout jejich opravy a vymazání.
(22)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahují ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Organizátoři občanské iniciativy by měli v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídat za škody, které způsobí. Kromě toho by členské státy měly zajistit, aby se na organizátory vztahovaly náležité sankce za porušení tohoto nařízení.
(23)
Na zpracování osobních údajů prováděné Komisí podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).
(24)
S cílem řešit budoucí potřeby přizpůsobení by Komise měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny příloh tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(25)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6).
(26)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména článkem 8 uvedené listiny, který stanoví, že každý má právo na ochranu osobních údajů, které se ho týkají.
(27)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován a zaujal stanovisko (7),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví postupy a podmínky požadované pro občanskou iniciativu podle článku 11 Smlouvy o EU a článku 24 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„občanskou iniciativou“ iniciativa předložená Komisi v souladu s tímto nařízením, která Komisi vyzývá, aby v rámci svých pravomocí předložila vhodný návrh k otázkám, k nimž je podle mínění občanů nezbytné přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, a kterou podpořil nejméně jeden milion způsobilých podepsaných osob pocházejících alespoň z jedné čtvrtiny všech členských států;
2.
„podepsanými osobami“ občané Unie, kteří podpořili danou občanskou iniciativu tím, že vyplnili formulář prohlášení o podpoře této iniciativy;
3.
„organizátory“ fyzické osoby tvořící výbor občanů odpovědný za přípravu občanské iniciativy a její předložení Komisi.
Článek 3
Požadavky na organizátory a na podepsané osoby
1. Organizátoři musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
2. Organizátoři ustaví výbor občanů složený alespoň ze sedmi osob, které mají bydliště nejméně v sedmi různých členských státech.
Organizátoři jmenují jednoho zástupce a jednoho náhradníka (dále jen „kontaktní osoby“), kteří jsou v průběhu celého postupu prostředníky mezi výborem občanů a orgány Unie a kteří jsou oprávněni hovořit a jednat jménem výboru občanů.
Organizátoři, kteří jsou členy Evropského parlamentu, se nezapočítávají se do minimálního požadovaného počtu členů výboru občanů.
Za účelem registrace navrhovaných občanských iniciativ v souladu s článkem 4 bere Komise v úvahu pouze informace týkající se sedmi členů výboru občanů, kterých je zapotřebí pro splnění požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku a v tomto odstavci.
3. Komise může organizátory požádat, aby vhodným způsobem prokázali, že požadavky stanovené v odstavcích 1 a 2 jsou splněny.
4. Aby byly podepsané osoby způsobilé k podpoře navrhované občanské iniciativy, musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
Článek 4
Registrace navrhované občanské iniciativy
1. Před zahájením sběru prohlášení o podpoře navrhované občanské iniciativy od podepsaných osob zaregistrují organizátoři iniciativu u Komise a poskytnou informace uvedené v příloze II, zejména o předmětu a cílech navrhované občanské iniciativy.
Uvedené informace se poskytují v jednom z úředních jazyků Unie v online registru, který Komise pro tento účel zpřístupní (dále jen „registr“).
Organizátoři poskytují registru a případně na svých internetových stránkách pravidelně aktualizované informace o zdrojích podpory a finančních prostředků navrhované občanské iniciativy.
Po potvrzení registrace v souladu s odstavcem 2 mohou organizátoři navrhovanou občanskou iniciativu předložit v dalších úředních jazycích Unie za účelem zahrnutí do registru. Za překlad navrhované občanské iniciativy do dalších úředních jazyků Unie odpovídají organizátoři.
Komise zřídí kontaktní místo pro poskytování informací a pomoci.
2. Do dvou měsíců od obdržení informací uvedených v příloze II Komise zaregistruje navrhovanou občanskou iniciativu pod individuálním registračním číslem a zašle organizátorům potvrzení, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2;
b)
navrhovaná občanská iniciativa nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv;
c)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní a
d)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU.
3. Komise odmítne registraci, pokud podmínky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny.
Pokud Komise navrhovanou občanskou iniciativu odmítne zaregistrovat, vyrozumí organizátory o důvodech tohoto odmítnutí a o veškerých možných soudních i mimosoudních opravných prostředcích, které mají k dispozici.
4. Zaregistrovaná navrhovaná občanská iniciativa se zveřejní v registru. Subjekty údajů jsou oprávněny, aniž jsou dotčena jejich práva podle nařízení (ES) č. 45/2001, požadovat odstranění svých osobních údajů z registru po uplynutí doby dvou let ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
5. Organizátoři mohou zaregistrovanou navrhovanou občanskou iniciativu stáhnout kdykoli před tím, než předloží prohlášení o podpoře v souladu s článkem 8. V takovém případě se tato skutečnost zaznamená v registru.
Článek 5
Postupy a podmínky pro sběr prohlášení o podpoře
1. Organizátoři odpovídají za sběr prohlášení o podpoře od podepsaných osob pro navrhovanou občanskou iniciativu, která byla zaregistrována podle článku 4.
Ke sběru prohlášení o podpoře lze použít pouze formulář odpovídající vzorům uvedeným v příloze III a vypracovaný v jednom z jazykových znění uvedených v registru pro tuto navrhovanou občanskou iniciativu. Organizátoři vyplní formuláře uvedené v příloze III před zahájením sběru prohlášení o podpoře od podepsaných osob. Informace uvedené ve formulářích musí být stejné jako informace obsažené v registru.
2. Organizátoři mohou sbírat prohlášení o podpoře v listinné nebo v elektronické podobě. Pokud se prohlášení o podpoře sbírají online, použije se článek 6.
Pro účely tohoto nařízení se s prohlášeními o podpoře, která byla podepsána elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (8), nakládá stejným způsobem jako s prohlášeními o podpoře v listinné podobě.
3. Podepsané osoby musí vyplnit formuláře prohlášení o podpoře, které jim poskytli organizátoři. Vyplňují pouze osobní údaje, které jsou požadovány pro účely ověřování členskými státy, jak jsou stanoveny v příloze III.
Podepsané osoby mohou podpořit danou navrhovanou občanskou iniciativu pouze jednou.
4. Členské státy sdělí Komisi veškeré změny informací obsažených v příloze III. S ohledem na tyto změny může Komise přijmout změny přílohy III prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
5. Všechna prohlášení o podpoře se sbírají po dni registrace navrhované občanské iniciativy po dobu, která nepřesáhne dvanáct měsíců.
Na konci této doby se v registru uvede, že lhůta uplynula a případně že nebyl shromážděn potřebný počet prohlášení o podpoře.
Článek 6
Online systémy sběru
1. V případě online sběru prohlášení o podpoře se údaje získané prostřednictvím online systémů sběru uchovávají na území členského státu.
Online systém sběru musí být v souladu s odstavcem 3 potvrzen v tom členském státě, v němž budou údaje shromážděné prostřednictvím online systému sběru uchovávány. Organizátoři mohou použít jeden online systém sběru pro sběr prohlášení o podpoře prováděný v několika nebo ve všech členských státech.
Pro účely online sběru lze vzory formuláře prohlášení o podpoře upravit.
2. Organizátoři zajistí, aby byl online systém sběru používaný pro sběr prohlášení o podpoře v souladu s odstavcem 4.
Před zahájením sběru prohlášení o podpoře organizátoři požádají příslušný orgán daného členského státu, aby potvrdil, že online systém sběru používaný za tímto účelem je v souladu s odstavcem 4.
Organizátoři mohou sběr prohlášení o podpoře prostřednictvím online systému sběru zahájit až poté, co obdrží potvrzení uvedené v odstavci 3. Kopii tohoto potvrzení organizátoři zveřejní na internetových stránkách používaných pro online systém sběru.
Do 1. ledna 2012 Komise zřídí a poté udržuje software s otevřeným zdrojovým kódem, který obsahuje vhodné technické a bezpečnostní prvky nezbytné pro dosažení souladu s ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se online systémů sběru. Tento software je poskytován zdarma.
3. Pokud je online systém sběru v souladu s odstavcem 4, vydá za tímto účelem příslušný oprávněný orgán do jednoho měsíce potvrzení podle vzoru uvedeného v příloze IV.
Členské státy uznávají potvrzení vydaná příslušnými orgány jiných členských států.
4. Online systémy sběru musí mít odpovídající bezpečnostní a technické prvky, aby se zajistilo, že:
a)
formulář prohlášení o podpoře mohou online předložit pouze fyzické osoby;
b)
údaje poskytnuté online jsou bezpečně shromažďovány a ukládány, aby se mimo jiné zajistilo, že je nelze měnit nebo používat za jiným účelem, než je vyjádření podpory dané občanské iniciativě, a aby byly osobní údaje chráněny proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu;
c)
systém může vytvářet prohlášení o podpoře v podobě, která odpovídá vzorům stanoveným v příloze III, aby členské státy mohly provést ověření v souladu s čl. 8 odst. 2.
5. Do 1. ledna 2012 přijme Komise regulativním postupem podle čl. 20 odst. 2 technické specifikace pro provedení odstavce 4.
Článek 7
Minimální počet podepsaných osob na členský stát
1. Osoby, které podepsaly občanskou iniciativu, musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států.
2. V okamžiku registrace navrhované občanské iniciativy musí nejméně v jedné čtvrtině členských států počet podepsaných osob dosáhnout alespoň minimálního počtu občanů stanoveného v příloze I. Tyto minimální počty odpovídají počtu členů Evropského parlamentu volených v každém členském státě, vynásobenému 750.
3. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19 vhodné úpravy přílohy I tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
4. Podepsané osoby jsou považovány za osoby pocházející z členského státu, jenž je v souladu s čl. 8 odst. 1 druhým pododstavcem odpovědný za ověření jejich prohlášení o podpoře.
Článek 8
Ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře členskými státy
1. Po shromáždění potřebného počtu prohlášení o podpoře od podepsaných osob v souladu s články 5 a 7 předloží organizátoři prohlášení o podpoře v listinné nebo elektronické podobě příslušným orgánům uvedeným v článku 15 k ověření a potvrzení. Pro tento účel použijí organizátoři formulář obsažený v příloze V a odděleně uvedou prohlášení o podpoře shromážděná v listinné podobě, prohlášení o podpoře podepsaná elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu a prohlášení o podpoře shromážděná prostřednictvím online systému sběru.
Organizátoři předloží prohlášení o podpoře příslušnému členskému státu takto:
a)
členskému státu, v němž má podepsaná osoba bydliště nebo jehož je státním příslušníkem, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 1, nebo
b)
členskému státu, který vydal osobní identifikační číslo nebo osobní doklad uvedený v prohlášení o podpoře, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 2.
2. Ve lhůtě nejvýše tří měsíců od obdržení žádosti ověří příslušné orgány předložená prohlášení o podpoře pomocí vhodných kontrol, v souladu s vnitrostátním právem a případně zvyklostmi. Na tomto základě vystaví organizátorům potvrzení podle vzoru obsaženého v příloze VI, v němž potvrdí počet platných prohlášení o podpoře pro dotyčný členský stát.
Pro účely ověřování prohlášení o podpoře není nutné prokazovat pravost podpisu.
3. Potvrzení uvedené v odstavci 2 se vydává zdarma.
Článek 9
Předložení občanské iniciativy Komisi
Po získání potvrzení uvedených v čl. 8 odst. 2, a pokud byly splněny všechny příslušné postupy a podmínky stanovené v tomto nařízení, mohou organizátoři občanskou iniciativu spolu s informacemi o veškeré podpoře a finančních prostředcích, které ve prospěch iniciativy obdrželi, předložit Komisi. Tyto informace se zveřejňují v registru.
Mezní výše podpory a finančních prostředků z jakýchkoli zdrojů, při jejímž překročení je třeba poskytnout informace, je totožná s hranicí stanovenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (9).
Pro účely tohoto článku použijí organizátoři formulář obsažený v příloze VII a vyplněný formulář předloží spolu s listinnými nebo elektronickými kopiemi potvrzení stanovených v čl. 8 odst. 2.
Článek 10
Postup posouzení občanské iniciativy Komisí
1. Když Komise obdrží občanskou iniciativu v souladu s článkem 9:
a)
bezodkladně ji zveřejní v registru;
b)
přijme organizátory na patřičné úrovni a dá jim příležitost, aby podrobně vysvětlili problematiku příslušné občanské iniciativy;
c)
do tří měsíců vydá sdělení obsahující její právní a politické závěry ohledně této iniciativy, případná opatření, která zamýšlí učinit, a odůvodnění, proč tato opatření hodlá či nehodlá učinit.
2. Sdělení uvedené v odst. 1 písm. c) se oznámí organizátorům občanské iniciativy, Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
Článek 11
Veřejné slyšení
Pokud jsou splněny podmínky čl. 10 odst. 1 písm. a) a b), je organizátorům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. c) poskytnuta možnost představit občanskou iniciativu na veřejném slyšení. Komise a Evropský parlament zajistí pořádání tohoto slyšení v Evropském parlamentu, popřípadě společně s dalšími orgány a institucemi Unie, které se jej budou chtít zúčastnit, a zastoupení Komise na odpovídající úrovni.
Článek 12
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení dodržují organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členského států směrnici 95/46/ES a vnitrostátní předpisy přijaté na jejím základě.
2. Pro účely zpracovávání osobních údajů se organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány určené podle čl. 15 odst. 2 považují za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES.
3. Organizátoři zajistí, aby osobní údaje shromážděné pro danou občanskou iniciativu nebyly použity k jiným účelům než k vyjádření jejich podpory této iniciativě, a zničí všechna obdržená prohlášení o podpoře této občanské iniciativy a veškeré jejich kopie do jednoho měsíce po předložení této iniciativy Komisi podle článku 9, nebo do 18 měsíců po dni registrace navrhované občanské iniciativy, podle toho, co nastane dříve.
4. Příslušný orgán použije osobní údaje, které pro danou občanskou iniciativu obdrží, pouze pro účely ověření prohlášení o podpoře v souladu s čl. 8 odst. 2 a zničí všechna prohlášení o podpoře a jejich kopie do jednoho měsíce po vydání potvrzení uvedeného ve zmíněném článku.
5. Prohlášení o podpoře dané občanské iniciativy a jejich kopie mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt uvedených v odstavcích 3 a 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k navrhované občanské iniciativě. Organizátoři a příslušný orgán zničí veškerá prohlášení o podpoře a jejich kopie nejpozději týden po ukončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí.
6. Organizátoři provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělení nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů v síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování.
Článek 13
Odpovědnost
Organizátoři v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídají za škody, jež způsobí při organizování občanské iniciativy.
Článek 14
Sankce
1. Členské státy zajistí, aby se na organizátory vztahovaly vhodné sankce za porušení tohoto nařízení, a zejména za:
a)
nepravdivá prohlášení organizátorů;
b)
podvodné používání údajů.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 15
Příslušné orgány v členských státech
1. Pro účely provedení čl. 6 odst. 3 členské státy určí orgány příslušné pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
2. Pro účely provedení čl. 8 odst. 2 každý členský stát určí jeden orgán příslušný pro koordinaci procesu ověřování prohlášení o podpoře a pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
3. Do 1. března 2012 sdělí členské státy Komisi názvy a adresy příslušných orgánů.
4. Komise seznam příslušných orgánů zveřejní.
Článek 16
Změna příloh
Komise může v oblasti působnosti příslušných ustanovení tohoto nařízení přijmout změny jeho příloh prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 16 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 18 a 19.
Článek 18
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 16 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 20
Výbor
1. Pro účely provádění čl. 6 odst. 5 je Komisi nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 21
Oznámení vnitrostátních předpisů
Každý členský stát oznámí Komisi konkrétní předpisy, které přijme k provedení tohoto nařízení.
Komise o nich uvědomí ostatní členské státy.
Článek 22
Přezkum
Do 1. dubna 2015 a poté každé tři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
Článek 23
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. února 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 211/2011/EU RENDELETE
(2011. február 16.)
a polgári kezdeményezésről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 24. cikke első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja, minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében az európai polgári kezdeményezés révén. Ez az eljárás lehetővé teszi a polgárok számára, hogy közvetlenül forduljanak a Bizottsághoz olyan kéréssel, amelyben a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslat beterjesztésére hívják fel a Bizottságot, hasonlóan az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikke értelmében az Európai Parlament számára, valamint az EUMSZ 241. cikke értelmében a Tanács számára biztosított joghoz.
(2)
A polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásoknak és feltételeknek világosnak, egyszerűnek, felhasználóbarátnak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosnak kell lenniük annak érdekében, hogy bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót. Továbbá ésszerű egyensúlyt kell teremteniük a jogok és kötelezettségek között.
(3)
Az eljárásoknak és feltételeknek biztosítaniuk kell azt is, hogy a polgári kezdeményezések támogatása tekintetében hasonló feltételek vonatkozzanak az Unió polgáraira, függetlenül attól, hogy mely tagállamból származnak.
(4)
A Bizottságnak kérésre tájékoztatnia kell a polgárokat és nem hivatalos formában tanácsot kell adnia számukra a polgári kezdeményezésekkel kapcsolatban, különösen a nyilvántartásba vételi kritériumokat illetően.
(5)
Meg kell állapítani, hogy legkevesebb hány tagállamból kell származniuk a polgároknak. Annak biztosítása érdekében, hogy a polgári kezdeményezés uniós érdeket képviseljen - ugyanakkor könnyen használható eszköz legyen -, ezt a számot a tagállamok egynegyedében kell meghatározni.
(6)
Ebből a célból ugyancsak helyénvaló meghatározni az egyes tagállamokból származó aláírók legalacsonyabb számát. Annak biztosítása érdekében, hogy a polgári kezdeményezések támogatása tekintetében hasonló feltételek vonatkozzanak a polgárokra, e legalacsonyabb számoknak degresszíven arányosaknak kell lenniük. Az egyértelműség céljából az egyes tagállamokra vonatkozó legalacsonyabb számokat fel kell tüntetni e rendelet mellékletében. A tagállamonkénti aláírók legalacsonyabb számának meg kell felelnie az Európai Parlament képviselői tagállamonként megválasztott száma 750-szeresének. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e mellékletet módosíthassa annak érdekében, hogy az tükrözze az Európai Parlament összetételében bekövetkező bármilyen változást.
(7)
Helyénvaló meghatározni a polgári kezdeményezés támogatására vonatkozó alsó korhatárt. Ezen korhatárt az európai parlamenti választásokon való részvétel korhatárában kell megállapítani.
(8)
A polgári kezdeményezés sikerre vitele érdekében szükség van a szervezett struktúra minimális szintjére. Ennek egy legalább hét tagállamból származó természetes személyekből (szervezők) álló polgári bizottság formájában kell megvalósulnia, az egész Európát érintő ügyek felvetésének ösztönzése és az ezekről való gondolkodás előmozdítása érdekében. Az átláthatóság, valamint a zökkenőmentes és hatékony kommunikáció érdekében a polgári bizottságnak olyan képviselőket kell kijelölnie, akik a teljes eljárás folyamán összeköttetést biztosítanak a polgári bizottság és az uniós intézmények között.
(9)
Azon jogalanyok, különösen azon szervezetek számára, amelyek a Szerződések értelmében hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához, lehetőséget kell biztosítani a polgári kezdeményezések előmozdítására, amennyiben azt teljes átláthatóság mellett végzik.
(10)
A javasolt polgári kezdeményezések koherenciájának és átláthatóságának biztosítása, és annak elkerülése érdekében, hogy olyan javasolt polgári kezdeményezéshez gyűjtsenek aláírásokat, amely ezen rendeletben foglalt feltételeknek nem felel meg, a kezdeményezéseket a Bizottság által rendelkezésre bocsátott honlapon, a szükséges számú támogató nyilatkozat polgároktól történő összegyűjtését megelőzően nyilvántartásba kell venni. Az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelő valamennyi javasolt polgári kezdeményezést a Bizottságnak kell nyilvántartásba vennie. A nyilvántartásba vétel tekintetében a Bizottságnak a megfelelő ügyintézés általános elvei szerint kell eljárnia.
(11)
Amint valamely javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele megtörtént, a szervezők megkezdhetik a támogató nyilatkozatok gyűjtését a polgároktól.
(12)
Helyénvaló, hogy e rendelet melléklete tartalmazza a támogató nyilatkozat formanyomtatványát, megjelölve a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések céljából szükséges adatokat. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e mellékletet az EUMSZ 290. cikkével összhangban módosíthassa, figyelembe véve a tagállamoktól kapott információkat.
(13)
Azon elv tiszteletben tartásával, amely értelmében a személyes adatoknak gyűjtésük célja szempontjából megfelelőnek, relevánsnak és nem túlzott mértékűnek kell lenniük, szükség van egy javasolt polgári kezdeményezés aláírói személyes adatainak, ideértve adott esetben személyi azonosító számának, vagy személyazonosító okmánya számának közlésére is, ha ez a támogató nyilatkozatok tagállami ellenőrzéséhez a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban szükséges.
(14)
A modern technológiának a részvételi demokrácia eszközeként való szolgálatba állítása érdekében helyénvaló, hogy a támogató nyilatkozatokat papírformátumban és online is gyűjteni lehessen. Az online gyűjtési rendszereknek olyan megfelelő biztonsági tulajdonságokkal kell rendelkezniük, amelyek biztosítják egyebek mellett az adatok biztonságos gyűjtését és tárolását. E célból a Bizottságnak részletes technikai előírásokat kell meghatároznia az online gyűjtési rendszerek tekintetében.
(15)
Helyénvaló, hogy a tagállamok a támogató nyilatkozatok gyűjtésének megkezdése előtt ellenőrizzék, hogy az online gyűjtési rendszerek megfelelnek-e az e rendeletben foglalt előírásoknak.
(16)
Az online gyűjtési rendszerek tekintetében a Bizottság az e rendelet előírásainak megfelelő műszaki és biztonsági jellemzőkkel rendelkező, nyílt forráskódú szoftvert bocsát rendelkezésre.
(17)
Helyénvaló biztosítani, hogy a polgári kezdeményezés támogató nyilatkozatait megadott időtartamon belül gyűjtsék össze. Annak biztosítása érdekében, hogy a javasolt polgári kezdeményezések időszerűek maradjanak, és szem előtt tartva az Unió egészére kiterjedő támogatásgyűjtés összetett jellegét, ez az időtartam nem lehet hosszabb a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételétől számított 12 hónapnál.
(18)
Helyénvaló rendelkezni arról, hogy a szükséges támogató nyilatkozatok összegyűjtését követően az egyes tagállamok feleljenek az adott tagállamból származó aláíróktól gyűjtött támogató nyilatkozatok ellenőrzéséért és igazolásáért. Figyelembe véve a tagállamokra háruló adminisztratív terhek korlátozásának szükségességét, a tagállamoknak az ellenőrzéseket - amelyek alapulhatnak véletlenszerű mintavételen - megfelelő eljárások alapján az igazolásra irányuló kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül el kell elvégezniük, és az érvényes támogató nyilatkozatok számát igazoló dokumentumot kell kibocsátaniuk.
(19)
A szervezőknek a polgári kezdeményezés Bizottsághoz történő benyújtását megelőzően biztosítaniuk kell az e rendeletben meghatározott valamennyi vonatkozó feltétel teljesülését.
(20)
A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a polgári kezdeményezést, és külön-külön meg kell határoznia az arra vonatkozó jogi, illetve politikai következtetéseit. Három hónapon belül azt is meg kell határoznia, hogyan szándékozik eljárni az ügyben. Annak nyilvánvalóvá tétele érdekében, hogy a legalább egymillió uniós polgár által támogatott polgári kezdeményezést és az azt követő lehetséges lépéseket alapos vizsgálatnak vetette alá, a Bizottságnak világosan, érthetően és részletesen indokolnia kell a tervezett intézkedéseit, és hasonlóképpen meg kell indokolnia azt is, ha nem tervez semmilyen intézkedést. Amikor a Bizottsághoz olyan polgári kezdeményezés érkezik be, amelyet a kellő számban aláírtak, és amely ezen rendelet egyéb előírásainak is megfelel, úgy a szervezőknek jogában áll a kezdeményezést uniós szintű közmeghallgatáson bemutatni.
(21)
A személyes adatok e rendelet alkalmazása céljából történő feldolgozása tekintetében maradéktalanul alkalmazni kell a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4). E tekintetben a jogbiztonság érdekében helyénvaló világossá tenni, hogy a polgári kezdeményezés szervezői és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a 95/46/EK irányelv értelmében vett adatkezelőnek minősülnek, és helyénvaló meghatározni a polgári kezdeményezések céljából gyűjtött személyes adatok tárolására nyitva álló leghosszabb időtartamot. Adatkezelői minőségükben a szervezőknek minden megfelelő intézkedést meg kell tenniük a 95/46/EK irányelv által meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében, különös tekintettel azokra a kötelezettségekre, amelyek a feldolgozás jogszerűségére, a feldolgozási tevékenységek biztonságára, a tájékoztatásra és az érintettek személyes adataikhoz való hozzáférésére, valamint azok helyesbítésének és törlésének elérésére vonatkozó jogára vonatkoznak.
(22)
Az e rendelet alkalmazásában végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében a 95/46/EK irányelv III. fejezetének bírósági jogorvoslatra, felelősségre és szankciókra vonatkozó rendelkezéseit maradéktalanul alkalmazni kell. A polgári kezdeményezések szervezői az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban felelősséggel tartoznak az általuk okozott károkért. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy a szervezőkre e rendelet megsértése esetén megfelelő szankciók legyenek alkalmazandók.
(23)
E rendelet alkalmazásában a Bizottság által végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében maradéktalanul alkalmazandó a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5).
(24)
A jövőben szükséges kiigazítások érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során - a szakértői szintet is beleértve - megfelelő konzultációkat folytasson.
(25)
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (6) megfelelően kell elfogadni.
(26)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveket, különös tekintettel az Alapjogi Charta 8. cikkére, amely értelmében mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez.
(27)
Az Európai Adatvédelmi Biztos konzultációt követően véleményt fogadott el (7),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet a polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásokat és feltételeket állapítja meg az EUSZ 11. cikkében és az EUMSZ 24. cikkében meghatározottak szerint.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „polgári kezdeményezés”: az e rendeletnek megfelelően a Bizottsághoz benyújtott kezdeményezés, amelyben felkérik a Bizottságot, hogy hatáskörén belül terjesszen elő megfelelő javaslatot azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra van szükség, és amelyet a tagállamok legalább egynegyedéből származó, egymillió jogosult aláíró támogat;
2. „aláíró”: a polgári kezdeményezést a kezdeményezés támogató nyilatkozatának kitöltésével támogató uniós polgár;
3. „szervezők”: a polgári kezdeményezés előkészítéséért és a Bizottsághoz való benyújtásáért felelős, polgári bizottságot létrehozó természetes személyek.
3. cikk
A szervezőkre és az aláírókra vonatkozó előírások
(1) A szervezőknek uniós polgároknak kell lenniük, akik elérték az európai parlamenti választásokon való részvételre jogosító életkort.
(2) A szervezőknek polgári bizottságot kell létrehozniuk, amely legalább hét olyan személyből áll, akik legalább hét különböző tagállamban rendelkeznek lakóhellyel.
A szervezők kijelölnek egy képviselőt és egy helyettest („kapcsolattartó személyek”), akik a teljes eljárás alatt kapcsolattartó szerepet töltenek be a polgári bizottság és az uniós intézmények között, és akiket felhatalmaznak a polgári bizottság nevében történő felszólalásra és eljárásra.
Ha a szervezők európai parlamenti képviselők, ők nem számítanak bele a polgári bizottság alakítása szempontjából szükséges legalacsonyabb számba.
Egy javasolt polgári kezdeményezés 4. cikknek megfelelően történő nyilvántartásba vétele céljából a Bizottság csak a polgári bizottság azon hét tagjára vonatkozó információkat vizsgálja meg, akik az e cikk (1) bekezdésében és e bekezdésben említett előírásoknak való megfeleléshez szükségesek.
(3) A Bizottság felkérheti a szervezőket, hogy szolgáltassanak megfelelő bizonyítékot az (1) és (2) bekezdésben foglalt előírások teljesítésére vonatkozóan.
(4) Polgári kezdeményezés támogatására csak olyan aláíró jogosult, aki uniós polgár, és elérte az európai parlamenti választásokon való részvételre jogosító életkort.
4. cikk
A javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele
(1) A javasolt polgári kezdeményezés aláíróitól származó támogató nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdését megelőzően a szervezőknek a II. mellékletben meghatározott információk rendelkezésre bocsátása révén nyilvántartásba kell vetetniük a polgári kezdeményezést a Bizottsággal, különös tekintettel a javasolt polgári kezdeményezés tárgyára és céljaira.
Az információkat az Unió valamely hivatalos nyelveinek egyikén kell eljuttatni a Bizottsághoz, a Bizottság által erre a célra rendelkezésre bocsátott online nyilvántartás („a nyilvántartás”) segítségével.
A szervezők a nyilvántartás számára és adott esetben a honlapjukon rendszeresen naprakész információt nyújtanak a javasolt polgári kezdeményezés támogatási és finanszírozási forrásairól.
A (2) bekezdésnek megfelelő nyilvántartásba vétel visszaigazolását követően a szervezőknek módjukban áll a javasolt polgári kezdeményezést az Unió más hivatalos nyelvein is nyilvántartásba vetetni. A javasolt polgári kezdeményezés lefordítása az Unió más hivatalos nyelveire a szervezők feladata.
A Bizottság létrehoz egy kapcsolattartó pontot, amelynek feladata a tájékoztatás és segítségnyújtás.
(2) A Bizottság a II. mellékletben foglalt információk kézhezvételétől számított két hónapon belül a javasolt polgári kezdeményezést egyedi nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba veszi, és erről visszaigazolást küld a szervezőknek az alábbi feltételek teljesülése esetén:
a)
megalakult a polgári bizottság és a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően kijelölték a kapcsolattartó személyeket;
b)
a javasolt polgári kezdeményezés nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be;
c)
a javasolt polgári kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű; és
d)
a javasolt polgári kezdeményezés nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeivel.
(3) A Bizottság visszautasítja a nyilvántartásba vételt, ha a (2) bekezdésben meghatározott feltételek nem teljesülnek.
A javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének elutasítása esetén a Bizottság tájékoztatja a szervezőket az elutasítás okairól, valamint a rendelkezésükre álló valamennyi lehetséges peres és peren kívüli jogorvoslatról.
(4) A Bizottság a nyilvántartásban közzéteszi azokat a javasolt polgári kezdeményezéseket, amelyeket nyilvántartásba vett. A 45/2001/EK rendelet szerinti jogaik sérelme nélkül az érintettek a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontjától számított két év elteltét követően jogosultak személyes adataiknak a nyilvántartásból történő eltávolítását kérelmezni.
(5) A támogató nyilatkozatoknak a 8. cikkel összhangban történő benyújtása előtt a szervezők bármikor visszavonhatnak egy, a nyilvántartásba vett javasolt polgári kezdeményezést. Ennek tényét a nyilvántartásban rögzíteni kell.
5. cikk
A támogató nyilatkozatok gyűjtésére vonatkozó eljárások és feltételek
(1) A 4. cikknek megfelelően nyilvántartásba vett, a javasolt polgári kezdeményezést támogató aláíróktól származó nyilatkozatok gyűjtéséért a szervezők felelnek.
A támogató nyilatkozatok gyűjtéséhez csak a III. mellékletben meghatározott mintáknak megfelelő, és a javasolt kezdeményezésnek a nyilvántartásban szereplő valamelyik nyelvi változatában íródott formanyomtatványok használhatók. A szervezőknek a III. mellékletben feltüntetett módon a támogató nyilatkozatok gyűjtésének megkezdését megelőzően ki kell tölteniük a formanyomtatványokat. A formanyomtatványokon megadott információknak meg kell felelniük a nyilvántartásban rögzített információknak.
(2) A szervezők a támogató nyilatkozatokat papírformátumban vagy elektronikusan gyűjthetik. Amennyiben a támogató nyilatkozatokat online gyűjtik, a 6. cikk rendelkezései alkalmazandók.
E rendelet alkalmazásában azokat a támogató nyilatkozatokat, amelyek az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) értelmében fokozott biztonságú elektronikus aláírással vannak ellátva, a papírformátumban levő támogató nyilatkozatokkal azonos módon kell kezelni.
(3) Az aláíróknak ki kell tölteniük a szervezők által rendelkezésre bocsátott támogató nyilatkozatokat. Az aláírók csak a tagállamok által elvégzendő ellenőrzés céljából szükséges személyes adatokat tüntetik fel a III. mellékletben foglaltak szerint.
Az aláírók egy adott polgári kezdeményezést csak egyszer támogathatnak.
(4) A tagállamok továbbítják a Bizottságnak a III. mellékletben foglalt információkat érintő változásokat. A Bizottság ezen változások figyelembevételével, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a 17. cikkel összhangban és a 18. és 19. cikkben foglalt feltételek mellett módosíthatja a III. mellékletet.
(5) A támogató nyilatkozatokat a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételétől számított legfeljebb 12 hónapon keresztül lehet gyűjteni.
Ezen időszak végén a nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy az időszak lezárult, valamint adott esetben azt, hogy nem gyűjtöttek össze az előírás szerinti megfelelő számú támogató nyilatkozatot.
6. cikk
Online gyűjtési rendszerek
(1) Amennyiben a támogató nyilatkozatokat online gyűjtik, az online gyűjtési rendszerben gyűjtött adatokat valamely tagállam területén kell tárolni.
Az online gyűjtési rendszer megfelelőségét, a (3) bekezdéssel összhangban, abban a tagállamban igazolják, amelyben az online gyűjtési rendszeren keresztül összegyűjtött adatokat tárolni fogják. A szervezők ugyanazt az online gyűjtési rendszert több vagy akár az összes tagállamban is használhatják a támogató nyilatkozatok gyűjtése céljából.
A támogatónyilatkozat-minták az online gyűjtés céljára kiigazíthatók.
(2) A szervezők biztosítják, hogy a támogató nyilatkozatok gyűjtéséhez használt online gyűjtési rendszer megfelel a (4) bekezdésnek.
A szervezők a támogató nyilatkozatok gyűjtésének megkezdése előtt felkérik az adott tagállam erre hatáskörrel rendelkező hatóságát annak igazolására, hogy az e célra használt online gyűjtési rendszer megfelel a (4) bekezdésnek.
A szervezők kizárólag akkor kezdhetik el a támogató nyilatkozatoknak az online gyűjtési rendszeren keresztül való gyűjtését, ha a (3) bekezdésben említett igazolást megszerezték. A szervezők az online gyűjtési rendszerhez használt honlapon közzéteszik az említett igazolás másolatát.
A Bizottság 2012. január 1-jéig az online gyűjtési rendszerek tekintetében e rendelet előírásainak való megfeleléshez szükséges műszaki és biztonsági jellemzőkkel rendelkező, nyílt forráskódú szoftvert fejleszt ki, és azt fenntartja. A Bizottság a szoftvert ingyenesen bocsátja rendelkezésre.
(3) Amennyiben az online gyűjtési rendszer megfelel a (4) bekezdésnek, a hatáskörrel rendelkező hatóság erről egy hónapon belül a IV. mellékletben meghatározott mintának megfelelő igazolást állít ki.
A tagállamok elismerik a más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által kibocsátott igazolásokat.
(4) Az online gyűjtési rendszereknek megfelelő biztonsági és műszaki jellemzőkkel kell rendelkezniük, amelyek biztosítják, hogy:
a)
csak természetes személyek nyújthatnak be online támogató nyilatkozatot;
b)
az online megadott információkat biztonságosan gyűjtik és tárolják, többek között annak érdekében, hogy azokat ne lehessen módosítani vagy az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásához képest más célra felhasználni, és hogy megvédjék a személyes adatokat a véletlen megsemmisüléstől vagy jogellenes megsemmisítéstől vagy véletlen elvesztéstől, megváltoztatástól, jogosulatlan nyilvánosságra hozataltól vagy hozzáféréstől;
c)
a rendszer a III. mellékletben meghatározott mintáknak megfelelő formátumú támogató nyilatkozatokat képes előállítani a tagállamok által a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően elvégzendő ellenőrzés céljából.
(5) A (4) bekezdés végrehajtása céljából a Bizottság 2012. január 1-jéig technikai előírásokat fogad el a 20. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően.
7. cikk
Az aláírók tagállamonkénti legalacsonyabb száma
(1) A polgári kezdeményezés aláíróinak legalább a tagállamok egynegyedéből kell származniuk.
(2) A javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontjában a tagállamok legalább egynegyedében az aláírók számának el kell érnie az I. mellékletben meghatározott legalacsonyabb számokat. E legalacsonyabb számoknak meg kell felelniük az Európai Parlament képviselői tagállamonként megválasztott száma 750-szeresének.
(3) Az Európai Parlament összetételében bekövetkező bármilyen változás tükrözése érdekében a Bizottság a 17. cikkel összhangban és a 18. és 19. cikkben foglalt feltételek mellett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal megfelelően kiigazítja az I. mellékletet.
(4) Az aláírót abból a tagállamból származónak kell tekinteni, amelyik az aláíró támogató nyilatkozatának a 8. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti ellenőrzéséért felelős.
8. cikk
A támogató nyilatkozatok tagállami ellenőrzése és igazolása
(1) Azt követően, hogy a szervezők az 5. és 7. cikknek megfelelően papír- vagy elektronikus formátumban összegyűjtötték a szükséges támogató nyilatkozatokat, azokat ellenőrzés és igazolás céljából benyújtják a 15. cikkben meghatározott hatáskörrel rendelkező hatóságoknak. E célból a szervezők az V. mellékletben meghatározott formanyomtatványt használják, és a papírformátumú, a fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus formátumú és az online gyűjtési rendszer révén gyűjtött támogató nyilatkozatokat elkülönítik egymástól.
A szervezők a támogató nyilatkozatokat a megfelelő tagállamnak nyújtják be a következők szerint:
a)
az aláíró lakóhelye vagy állampolgársága szerinti tagállamnak a III. melléklet C. részének 1. pontjában foglaltaknak megfelelően; vagy
b)
a támogató nyilatkozatban feltüntetett személyi azonosító számot vagy személyi azonosító okmányt kibocsátó tagállamnak, a III. melléklet C. részének 2. pontjában foglaltaknak megfelelően.
(2) A hatáskörrel rendelkező hatóságok legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban megfelelő ellenőrzéseknek vetik alá a benyújtott támogató nyilatkozatokat. Ennek alapján a VI. mellékletben meghatározott mintának megfelelő igazolást állítanak ki a szervezők számára, amelyben igazolják az adott tagállamból származó érvényes támogató nyilatkozatok számát.
A támogató nyilatkozatok ellenőrzéséhez nem szükséges az aláírások hitelesítése.
(3) A (2) bekezdésben említett igazolás kiállítása térítésmentes.
9. cikk
A polgári kezdeményezés benyújtása a Bizottsághoz
A 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott igazolás beszerzését követően, és az ebben a rendeletben meghatározott minden vonatkozó eljárás és feltétel teljesítése esetén a szervezők benyújthatják a polgári kezdeményezést a Bizottságnak, amelyhez csatolniuk kell a kezdeményezéshez kapott támogatásra és finanszírozásra vonatkozó információkat. Az információkat közzé kell tenni a nyilvántartásban.
A bármely forrásból származó támogatás és finanszírozás azon összegének, amelyen felül információt kell szolgáltatni, meg kell egyeznie az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) foglalt összeggel.
E cikk alkalmazásában a szervezőknek a VII. mellékletben meghatározott formanyomtatványt kell használniuk, és azt kitöltve, a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott igazolások papír- vagy elektronikus formátumú másolataival együtt kell benyújtaniuk.
10. cikk
A polgári kezdeményezések Bizottság általi vizsgálatára vonatkozó eljárás
(1) A polgári kezdeményezés 9. cikknek megfelelő benyújtását követően a Bizottság:
a)
haladéktalanul közzéteszi a polgári kezdeményezést a nyilvántartásban;
b)
megfelelő szinten fogadja a szervezőket, és lehetővé teszi számukra a polgári kezdeményezéssel felvetett kérdések részletes ismertetését;
c)
három hónapon belül közleményben foglalja össze a polgári kezdeményezésről alkotott jogi és politikai következtetéseit, az esetlegesen megtenni kívánt lépéseit, és ezek okait, illetve ha nem kíván lépéseket tenni, ennek okait.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett közleményről értesítést kapnak a szervezők, valamint az Európai Parlament és a Tanács, és azt közzé kell tenni.
11. cikk
Közmeghallgatás
Ha a 10. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, a 10. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megállapított határidőn belül lehetőséget kell biztosítani a szervezők számára a polgári kezdeményezés közmeghallgatáson történő ismertetésére. A Bizottság és az Európai Parlament biztosítja, hogy a meghallgatást az Európai Parlamentben megtartsák, adott esetben az Unió többi, részt venni kívánó intézményével, szervével és hivatalával együtt, valamint, hogy a Bizottság megfelelő szinten legyen képviselve.
12. cikk
A személyes adatok védelme
(1) A személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozása során a polgári kezdeményezés szervezői és a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai betartják a 95/46/EK irányelvet és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezéseket.
(2) Adatfeldolgozási tevékenységeik céljából a polgári kezdeményezés szervezőit és a 15. cikk (2) bekezdésének megfelelően kijelölt hatáskörrel rendelkező hatóságokat adatkezelőnek kell tekinteni a 95/46/EK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében.
(3) A szervezők biztosítják, hogy az adott polgári kezdeményezéssel kapcsolatban gyűjtött személyes adatokat kizárólag az adott kezdeményezés támogatására használják, és legkésőbb egy hónappal a kezdeményezésnek a Bizottsághoz történt, a 9. cikknek megfelelő benyújtása után vagy - amennyiben utóbbi időpont a korábbi - legkésőbb 18 hónappal a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontját követően megsemmisítik az adott polgári kezdeményezéssel kapcsolatban összegyűjtött támogató nyilatkozatokat és azok másolatait.
(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság a polgári kezdeményezéssel kapcsolatban kapott adatokat kizárólag a támogató nyilatkozatoknak a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelő ellenőrzéséhez használja fel, és legkésőbb egy hónappal a 8. cikkben említett igazolás kiállítását követően megsemmisíti valamennyi támogató nyilatkozatot és azok másolatait.
(5) Az adott polgári kezdeményezéssel kapcsolatban kapott támogató nyilatkozatok és azok másolatai a (3) és (4) bekezdésben meghatározott időtartamokon túl is megőrizhetők, amennyiben a javasolt polgári kezdeményezéssel kapcsolatos jogi vagy közigazgatási eljárásokhoz erre szükség van. A szervezőknek és a hatáskörrel rendelkező hatóságnak legkésőbb az említett eljárások jogerős határozattal való lezárását követő egy héten belül meg kell semmisíteniük valamennyi támogató nyilatkozatot és azok másolatait.
(6) A szervezők megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket tesznek a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítés, véletlen elvesztés, megváltoztatás, jogosulatlan nyilvánosságra hozatal vagy hozzáférés elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája ellen.
13. cikk
Felelősség
A szervezők a polgári kezdeményezés szervezése során bármilyen okozott kárért az alkalmazandó nemzeti jog szerint felelnek.
14. cikk
Szankciók
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a szervezőkre megfelelő szankciók legyenek alkalmazandók e rendelet megsértése és különösen az alábbiak esetén:
a)
a szervezők által tett hamis nyilatkozatok;
b)
adatok csalárd felhasználása.
(2) Az (1) cikkben említett szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
15. cikk
A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai
(1) A 6. cikk (3) bekezdésének végrehajtása céljából a tagállamok az említett bekezdésben meghatározott igazolás kiállításáért felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságokat jelölnek ki.
(2) A 8. cikk (2) bekezdésének végrehajtása céljából minden tagállam kijelöl egy hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely felel a támogató nyilatkozatok ellenőrzésének összehangolásáért és az említett bekezdésben meghatározott igazolás kiállításáért.
(3) A tagállamok legkésőbb 2012. március 1-jéig továbbítják a Bizottságnak a hatáskörrel rendelkező hatóságok nevét és címét.
(4) A Bizottság közzéteszi a hatáskörrel rendelkező hatóságok listáját.
16. cikk
A mellékletek módosítása
A Bizottság a 17. cikknek megfelelően és a 18. és 19. cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja e rendelet mellékleteit a rendelet vonatkozó rendelkezéseinek keretein belül.
17. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A 16. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört határozatlan időre a Bizottságra ruházzák.
(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 18. és a 19. cikk határozza meg.
18. cikk
A felhatalmazás visszavonása
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 16. cikkben említett felhatalmazást.
(2) A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.
(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
19. cikk
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés napját követő kéthónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.
Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a időtartam letelte előtt hatályba léphet.
(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen az (1) bekezdésben megjelölt időtartam alatt, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.
20. cikk
A bizottság
(1) A 6. cikk (5) bekezdésének végrehajtása céljából a Bizottságot egy bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikke rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.
21. cikk
A tagállami rendelkezések bejelentése
Minden tagállam értesíti a Bizottságot az e rendelet végrehajtása céljából általa elfogadott konkrét rendelkezésekről.
A Bizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot.
22. cikk
Felülvizsgálat
2015. április 1-jéig, valamint azt követően háromévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.
23. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. április 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2011. február 16-án.