PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2011
o vynětí některých finančních služeb v poštovním odvětví v Maďarsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2011) 9197)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/875/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
s ohledem na žádost předloženou prostřednictvím pošty společností Magyar Posta obdrženou dne 24. června 2011,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 24. června 2011 obdržela Komise žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES, která jí byla zaslána poštou. Dne 8. srpna 2011 požádala Komise prostřednictvím e-mailu žadatele a maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže o doplňující informace. Odpovědi byly obdrženy 2. září a 15. září 2011. Žádost předložená společností Magyar Posta (dále jen „Posta“) se týká různých finančních služeb, které společnost Posta poskytuje, a tvoří ji dvě části, konkrétně platební služby a služby prováděné v zastoupení jiných finančních institucí. Každá z těchto částí se týká různých finančních služeb, které byly podle vymezení společnosti Posta seskupeny do těchto okruhů:
Platební služby:
1.
Stávající vlastní služby:
1.1
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet (inkasní platby a expresní platby);
1.2
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu (doručení hotovosti a výplata důchodů);
1.3
služby spojené s převodem peněz (tuzemská peněžní poukázka, mezinárodní peněžní poukázka a peněžní poukázka prostřednictvím služby Western Union prováděné v zastoupení jiných institucí).
2.
Služby v oblasti bankovních účtů a související platební služby, které by měly být dle návrhu poskytovány v budoucnosti:
2.1
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet, jakož i operace nutné pro vedení platebního účtu;
2.2
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu, jakož i operace nutné pro vedení platebního účtu;
2.3
provádění platebních transakcí mezi platebními účty;
2.4
vydání platebních nástrojů nahrazujících platební kartu.
Služby prováděné v zastoupení jiných institucí:
3.1
zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb (služby v oblasti soukromých a firemních bankovních účtů nabízené v zastoupení úvěrových institucí, včetně přijímání a předávání příkazů k úhradě, ke zpracování a zprostředkování vkladových účtů a termínovaných vkladů, které se váží k bankovnímu účtu);
3.2
zprostředkování úvěrů prováděné v zastoupení úvěrových institucí;
3.3
zprostředkování a přijímání platebních karet prováděné v zastoupení úvěrových institucí (kreditní karty, debetní karty, přijímání bankovních karet a platební terminály u obchodníků);
3.4
zprostředkování investic a spoření pro zvláštní účely v zastoupení jiných institucí
a)
prodej finančních nástrojů (státní dluhopisy, investiční fondy a další cenné papíry);
b)
zprostředkování spořících produktů pro domácnosti;
3.5
zprostředkování pojistných produktů (životní pojištění a neživotní pojištění).
(2)
Podle žádosti (2) sestává síť společnosti Posta z více než 2 600 stálých poštovních provozoven. Veškeré služby uvedené v žádosti však neposkytují všechny provozovny (3). V současné době působí na území Maďarska celkem 4 605 poboček úvěrových institucí. Podle společnosti Giro Zrt. je největší institucí OTP Bank s 809 pobočkami, po ní následují K&H Bank Zrt. (377 poboček), CIB Bank Zrt. (218 poboček), Reiffeisen Bank Zrt. (180 poboček) a Erste Bank Hungary Nyrt. (145 poboček). Každá z osmi největších bank v odvětví úvěrových institucí má více než 100 poboček, navíc zde působí i 22 malých a středně velkých bank, 10 poboček úvěrových institucí a 138 úvěrových institucí, které jsou sdruženy s jednou větší úvěrovou institucí provozující síť 20 až 40 poboček. V mezinárodním srovnání podle údajů z modré knihy ECB z roku 2007 (4) se tak Maďarsko dostává na střední příčky v počtu poboček na obyvatele.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(3)
Je třeba připomenout, že podle čl. 6 odst. 2 písm. c) směrnice 2004/17/ES se uvedená směrnice vztahuje na poskytování finančních služeb vymezených ve čtvrté odrážce uvedeného písmene c) pouze v případě, že jsou tyto služby poskytovány subjekty, které poskytují rovněž poštovní služby ve smyslu písmene b) uvedeného ustanovení. Společnost Posta je jediným zadavatelem v Maďarsku, který nabízí služby dotčené tímto rozhodnutím.
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na něž se uvedená směrnice vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství o otevření daného odvětví nebo jeho části. Nejsou-li v příloze XI směrnice žádné příslušné právní předpisy Společenství uvedeny, jako v případě služeb dotčených tímto rozhodnutím, pak čl. 30 odst. 3 druhý pododstavec vyžaduje, že „musí být prokázáno, že přístup na trh je volný fakticky i právně“.
(5)
Pokud jde o finanční služby, je třeba připomenout, že na úrovni Evropské unie byl přijat rozsáhlý korpus právních předpisů zaměřený na liberalizaci zavádění a poskytování služeb v tomto odvětví (5). Pokud jde o platební služby, podotýká se, že Maďarsko zcela a včas provedlo směrnici 2007/64/ES o platebních službách, a to zákonem č. LXXXV z roku 2009 o provozování obchodních a platebních služeb.
(6)
Maďarsko provedlo právní předpisy Evropské unie ohledně liberalizace pohybu kapitálu a volného poskytování služeb i právní předpisy ohledně liberalizace finančních trhů. Maďarsko navíc splnilo požadavky stanovené akčním plánem pro finanční služby. Maďarský trh úvěrových institucí a platebních služeb je náležitě regulován. Podle zákona č. CXII z roku 1996 o úvěrových institucích a finančních podnicích (bankovní zákon) podléhají finanční služby a doplňkové činnosti povolení. Podle zákona č. CXXXVII z roku 2007 o investičních podnicích a obchodnících s komoditami a o regulaci jejich činností mohou investiční služby provádět pouze investiční podniky a úvěrové instituce. Zákon č. LX z roku 2003 o pojišťovnách a pojišťovnictví stanoví, že činnosti pojišťovnictví mohou vykonávat pouze pojišťovny. Provozování finančních služeb, které jsou předmětem této žádosti, společností Posta bylo povoleno maďarským orgánem pro finanční dohled. Každá instituce, která je schopna dostát ustanovením, která se týkají obezřetné činnosti a účinného dohledu, může získat povolení k provádění těchto služeb. Provozování finančních služeb nebo činností doplňujících finanční služby, jakož i investičních služeb a pojistných služeb, je otevřeno rovněž nerezidentním společnostem prostřednictvím jejich poboček, disponují-li povolením příslušného orgánu dozoru v zemi usazení. Požadavek na zřízení pobočky v Maďarsku se nevztahuje na finanční instituce se sídlem v některém z členských států EHP, protože tyto instituce mohou poskytovat své služby přeshraničně.
(7)
S náležitým přihlédnutím ke skutečnostem uvedeným v 5. a 6. bodě odůvodnění výše lze předpokládat, že podmínku volného přístupu stanovenou v čl. 30 odst. 3 je možné považovat za splněnou.
(8)
Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, podíl hlavních účastníků na daném trhu představuje kritérium, které by mělo být vzato v úvahu. Dalším zvažovaným kritériem může být stupeň koncentrace na těchto trzích anebo přelévání klientů. Jelikož podmínky se u různých činností, jichž se toto rozhodnutí týká, liší, zkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže by mělo vzít v úvahu odlišnou situaci na jednotlivých trzích.
(9)
Ačkoliv v určitých případech by bylo možné předpokládat užší nebo širší definice trhů, přesnou definici relevantního trhu lze pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou, pokud jde o řadu služeb uvedených v žádosti předložené společností Posta, neboť výsledek analýzy zůstává stejný bez ohledu na to, zda je založen na úzké nebo širší definici.
(10)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(11)
V žádosti jsou uvedeny dvě odlišné kategorie platebních služeb, konkrétně a) stávající služby a b) služby, jejichž zavedení je plánováno na rok 2012. Pro účely posouzení, které se vztahuje k tomuto rozhodnutí, budou vzaty v úvahu pouze stávající služby, neexistují totiž žádné závažné důkazy o účincích plánovaných služeb v případě jejich zavedení.
(12)
Stávající platební služby prováděné společností Posta jsou služby umožňující vložení hotovosti na platební účet a služby umožňující výběry hotovosti z bankovního účtu, v jejichž případě společnost Posta jedná jako zprostředkovatel, a služby spojené s převodem peněz (vlastní služby tuzemských a mezinárodních peněžních poukázek, jakož i zprostředkované služby peněžních poukázek prostřednictvím služby Western Union).
(13)
Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda služby nabízené společností Posta jsou vystaveny takové úrovni hospodářské soutěže (na trzích, na které je volný přístup), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2004/17/ES bude zadávání veřejných zakázek společnosti Posta pro výkon dotčených činností probíhat průhledným a nediskriminačním způsobem na základě kritérií, která umožní určit ekonomicky nejvýhodnější řešení. Za tímto účelem je tedy nezbytné zkoumat, zda banky a další finanční instituce mají možnost vyvolat konkurenční tlak na společnost Posta.
(14)
Hlavními konkurenty společnosti Posta na trhu platebních služeb jsou banky a jiné finanční instituce, na něž se směrnice 2004/17/ES nevztahuje, protože nejsou smluvními subjekty ve smyslu směrnice anebo neposkytují finanční služby společně s poštovními službami.
(15)
Platební metody nabízené bankami jsou celkově atraktivnější než metody v papírové nebo hotovostní formě a jsou všeobecně dostupné. Podle společnosti GfK Hungaria (6) oproti minulému roku vzrostl počet uživatelů služeb internetového bankovnictví do konce roku 2010 o 200 000 a dosáhl 1 milionů uživatelů, přičemž se tempo růstu zvyšuje. Podle stejného zdroje se současně snižuje počet těch, kteří dávají přednost osobnímu bankovnictví, jedna čtvrtina všech klientů už nevyřizuje své bankovní záležitosti na pobočkách banky.
(16)
Trh produktů vymezený žadatelem je trhem platebních služeb poskytovaných úvěrovými institucemi nebo jinými poskytovateli platebních služeb, ačkoli se příslušný zeměpisný trh považuje za celostátní. Maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) uvedl, že i přesto, že nemá k dispozici veškeré informace a údaje, aby mohl náležitě a přesně definovat trh produktů, příslušné vymezení trhu produktů předložené žadatelem „je pravděpodobně přijatelné“. Pokud jde o dotčený zeměpisný trh, v rámci téhož prohlášení zmíněného výše GVH uvedl, že „si není vědom žádných důkazů, na jejichž základě by zeměpisným trhem nemělo být celé území Maďarska“.
(17)
Pro účely tohoto rozhodnutí nebude trh platebních služeb dále dělen na trhy soukromých a firemních produktů, neboť výsledek analýzy zůstává stejný bez ohledu na to, zda je založen na úzké nebo širší definici.
(18)
Maďarské orgány pro hospodářskou soutěž s odvoláním na stupeň koncentrace na platebním trhu uvádí, že podle všeho „má 5 až 6 větších bank spolu se společností Magyar Posta velmi silně kumulovaný podíl na trhu, pokud jde o služby malých plateb, a možná zaujímají většinu trhu. Velkoobchodní trh by nejspíše mohl být méně koncentrovaný, a to díky přítomnosti několika dalších finančních institucí“.
(19)
Tyto služby umožňují klientům provádět platby za zakoupené služby a zboží. Využívají je soukromé osoby pro plnění platební povinnosti a slouží především k provádění plateb za veřejné služby, telekomunikace, finanční služby, pojištění, donášku do domu, odvod daní atd.
(20)
Hlavním faktorem pro přesné určení relevantního trhu produktů je stanovení rozsahu náhradních produktů, které přestavují alternativní prostředky, jichž by klient využil při plnění platební povinnosti. Žadatel se tudíž domnívá, že relevantní trh produktů zahrnuje hotovostní vklady na bankovní účty prováděné v bankách nebo prostřednictvím ATM (7), platby kartou a převody mezi bankovními účty (jednoduché převody a trvalé příkazy).
(21)
Pokud jde o změnu platebních metod, maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) potvrdil, že „většina poskytovatelů veřejných a jiných služeb obvykle nabízí svým zákazníkům různé platební metody, mezi nimiž lze snadno přecházet. Rovněž jsou zřejmé tendence přesvědčovat klienty, aby místo papírové a hotovostní formy používali elektronické platební metody.“ V této souvislosti je třeba zmínit nárůst v používání internetového bankovnictví. Jak je však uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, přesnou definici lze pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou.
(22)
Podíl společnosti Posta na trhu služeb umožňujících vkládání hotovosti na platební účet vyčíslený procentem z celého vymezeného trhu představoval (8) 3,91 % v roce 2007, 3,88 % v roce 2008 a 4,14 % v roce 2009. V souvislosti s objemem i hodnotou je třeba zmínit, že v porovnání s předchozími dvěma roky počet transakcí společnosti Posta i jejich hodnota v roce 2009 poklesly (9).
(23)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(24)
Služby umožňující výběry hotovosti se vyznačují tím, že majitel účtu schvaluje platbu ze svého platebního účtu na příkaz třetí strany. Do rámce těchto služeb v současnosti patří doručení hotovosti a výplata důchodů. Hlavními směnečnými dlužníky jsou ministerstvo financí a městské samosprávy, které využívají tento režim k výplatě rodinných přídavků, sociálních dávek, dávek v nezaměstnanosti atd. U plateb prováděných státem má příjemce možnost nechat si částky připisovat na bankovní účet nebo zasílat poštovní poukázkou. Při výplatě důchodů mají příjemci rovněž možnost nechat si část částky připsat na svůj účet a zbylou část obdržet v hotovosti. Také je možné kdykoli změnit doručení hotovosti na bankovní převod, a to jednoduchou žádostí podanou Ústřední správě národního důchodového pojištění.
(25)
Maďarský stát prostřednictvím národní banky provádí politiku, která se zaměřuje na snižování objemu hotovostních transakcí a podporuje rozvoj elektronických platebních metod a související infrastruktury. Firemní subjekty musí uskutečňovat platby prostřednictvím platebních účtů a státním zaměstnancům jsou mzdy vypláceny na bankovní účty. Podle nedávné studie (10), kterou provedla Maďarská národní banka, v současné době více než polovinu důchodů vyplácí stát jinými prostředky než peněžní poukázkou, a podle žádosti (11) počet i celkový objem důchodů vyplácených prostřednictvím společnosti Posta v posledních letech stále klesají.
(26)
Z výše uvedených důvodů se platební převod mezi platebními účty (jednoduchý převod a hromadné převody), výběry hotovosti bankovní kartou z bankomatů a na terminálech POS (12) a výběry hotovosti z bankomatů považují za relevantní trh produktů pro služby umožňující výběry z platebního účtu.
(27)
Pokud jde o výše uvedené služby, lze pro účely plateb prováděných ve prospěch osob s bankovním účtem považovat platby mezi platebními účty (jednoduché transakce a hromadné transakce, kdy platby odcházejí z jednoho účtu několika osobám) za náhradní produkty. Rovněž v tomto případě lze přesnou definici pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou.
(28)
Podíl společnosti Posta na trhu služeb umožňujících výběry hotovosti z platebního účtu vyjádřený procentem z celkové náhradní služby představoval (13) 2,44 % v roce 2007, 2,49 % v roce 2008 a 2,61 % v roce 2009. V souvislosti s objemem a hodnotou je třeba zmínit, že počet transakcí společnosti Posta a jejich celková hodnota měly v posledních třech letech, za něž jsou údaje k dispozici, tedy v roce 2007, 2008 a 2009, sestupnou tendenci (14).
(29)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(30)
Služba spojená s převodem peněz, kterou poskytuje společnost Posta, je obecně využívána k provádění plateb mezi soukromými osobami. Tyto služby zahrnují tuzemské peněžní poukázky a mezinárodní peněžní poukázky, které společnost Posta poskytuje samostatně, a tuzemský i mezinárodní převod peněz prostřednictvím služby Western Union, který nabízí metodu převodu peněz v reálném čase.
(31)
Pokud jde o tuzemské převody prováděné samostatně společností Posta i v zastoupení společnosti Western Union, žadatel se domnívá, že transakce mezi platebními účty se podobají převodům peněz, má-li příjemce platební účet. Trh plateb prováděných v Maďarsku mezi platebními účty je možné považovat za relevantní trh produktů pro tuzemské převody peněz, ačkoli lze přesnou definici ponechat otevřenou.
(32)
Odpovídajícím způsobem vypočítané podíly společnosti Posta na trhu představovaly v letech 2007, 2008 a 2009 méně než 1 %.
(33)
V případě mezinárodních převodů peněz se činnosti prováděné společnostmi Posta a Western Union považovaly za téměř podobné. Platby prostřednictvím platebních účtů se navíc považují za nahraditelné prostředky, žadatel proto považuje přeshraniční platby mezi platebními účty za relevantní trh produktů. Přesnou definici relevantního trhu však lze ponechat otevřenou.
(34)
Na tomto základě vypočtený podíl společnosti Posta na trhu představoval v letech 2007, 2008 a 2009 0,5 %.
(35)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(36)
Žádost o udělení výjimky se rovněž vztahuje k určitým činnostem společnosti Posta, které jsou prováděny v zastoupení jiných institucí, ve spojení s některými finančními službami, v jejich případě jedná společnost Posta jako zprostředkovatel.
(37)
Žádost o udělení výjimky se vztahuje na zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb, konkrétně na služby v oblasti soukromých a firemních bankovních účtů nabízené v zastoupení úvěrových společností, včetně přijímání a předávání příkazů k úhradě ke zpracování, a zprostředkování vkladových účtů a termínovaných vkladů, které se váží k bankovnímu účtu.
(38)
Finanční produkty a služby nabízené společností Posta v roli zprostředkovatele poskytují banky Erste Bank a OTP Bank. Společnost Posta také nabízí své vlastní vkladové produkty.
(39)
Předchozí praxe Komise (15) rozlišuje mezi retailovým bankovnictvím a firemním bankovnictvím. Do definice retailového bankovnictví spadají veškeré bankovní služby pro soukromé osoby a velmi malé podniky, zatímco firemní bankovnictví obvykle představuje bankovní služby pro velké firemní klienty a malé a střední podniky. V předchozích rozhodnutích (16), která souvisí s retailovým bankovnictvím, ponechala Komise otevřené, zda jednotlivé produkty retailového bankovnictví představují samostatné trhy produktů, nebo zda produkty retailového bankovnictví mohou tvořit část jediného relevantního trhu produktů.
(40)
Relevantní trh produktů je nutné rozlišovat podle úrovně v distribučním řetězci (předcházející, tj. poskytování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb, nebo navazující, tj. zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb). Pro činnost zprostředkování soukromých platebních účtů se může za relevantní trh produktů považovat trh v oblasti zprostředkování soukromých běžných účtů a vkladových produktů. Pro činnost zprostředkování firemních platebních účtů se může za relevantní trh produktů považovat trh v oblasti zprostředkování firemních běžných účtů a vkladových produktů. Podle 9. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí však není nutné relevantní trh definovat.
(41)
Žadatel vymezuje zeměpisný trh na celé území Maďarska. Maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) potvrdil, že „pro účely tohoto případu všechny finanční instituce, které v Maďarsku působí, provádějí své činnosti celostátně; žádný aspekt poskytování finančních služeb nejeví známky regionální odchylky“. Předchozí praxe Komise (17) navíc v souvislosti s finančními trhy považovala relevantní zeměpisný trh za trh s celostátní působností, a to kvůli různým podmínkám hospodářské soutěže v jednotlivých členských státech a významu sítě poboček.
(42)
Podíly společnosti Posta na trhu, vypočtené se zřetelem na výše uvedené, představovaly v případě soukromých běžných účtů a vkladů 1,45 % v roce 2007, 1,38 % v roce 2008 a 1,51 % v roce 2009, zatímco podíly společnosti Posta na trhu firemních běžných účtů a vkladů byly v letech 2007, 2008 a 2009 nepatrné (0 %). Tyto údaje ukazují, že podíly na trhu v oblasti zprostředkování těchto finančních služeb jsou též malé.
(43)
Zbývající část daného trhu je rozdělena mezi ostatní banky a finanční instituce, na které se nevztahuje směrnice 2004/17/ES.
(44)
Ve svém šetření z roku 2009, které se týkalo soukromého bankovnictví (18), došel maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) k závěru, že v Maďarsku neexistují žádné větší překážky pro změnu běžného účtu, navíc bylo zjištěno, že míra změny běžného účtu je v porovnání s ostatními členskými státy EU jedna z nejvyšších.
(45)
Výhody rozsáhlé sítě společnosti Posta jsou vyvažovány rostoucím významem internetového bankovnictví.
(46)
Podle průzkumu (19) faktorů, které ovlivňují klienta při výběru banky, bylo zjištěno, že nejdůležitějšími faktory jsou spolehlivost a důvěra, blízkost a přístupnost (včetně dostupných prostředků pro výběr hotovosti) a kvalita služby. Tyto závěry rovněž potvrdily výsledky průzkumu (20) v oblasti finančních služeb a služeb běžných účtů. Podle tohoto zdroje jsou nejdůležitějším aspektem při výběru banky náklady a její pověst, zatímco snadný přístup (tj. rozsáhlá síť) se jeví méně důležitým. Dále se za důležité považuje také spektrum bankovních služeb, konkrétně dostupnost široké škály bankovních služeb, a vysoká kvalita služby. S přihlédnutím k výše uvedenému a přesto, že společnost Posta disponuje rozsáhlou sítí, existují i další kritéria, která klienti označili za podstatná (pověst banky, bankovní služby, kvalita služby) a která jsou při výběru banky v protiváze. Klienti, kteří potřebují široké spektrum služeb, by tedy váhali s výběrem poštovního běžného účtu, který nenabízí spektrum služeb, na něž jsou zvyklí, nebo s přechodem na takový účet.
(47)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(48)
Tato činnost představuje zprostředkování úvěrů poskytovaných třetími stranami, kdy společnost Posta jedná jako zprostředkovatel vícečetných zvláštních služeb. Společnost Posta nabízí soukromým klientům úvěrové produkty (bez jakýchkoli bankovních záruk, a to ani ve formě movitého ani nemovitého majetku) Erste Bank, segmentu firemních klientů pak společnost Posta nabízí produkty Magyar Fejlesztesi Bank a jedná tedy jako zprostředkovatel vícečetných zvláštních služeb.
(49)
Dotčené služby lze dále dělit podle mnoha různých faktorů, např. podle toho, za jakými účely si klienti úvěry berou, nebo podle typického klienta (spotřebitelé, malé a střední podniky, větší společnosti nebo veřejná správa). Zprostředkování soukromých úvěrů a zprostředkování firemních úvěrů lze tedy považovat za samostatné trhy produktů.
(50)
Trh produktů v oblasti zprostředkování soukromých úvěrů žadatel definuje jako trh s neomezenými hypotečními úvěry a osobními úvěry v maďarských forintech (HUF) i v cizích měnách. To není v rozporu s předchozí praxí Komise (21), kdy Komise ponechala otevřené, zda jednotlivé produkty retailového bankovnictví přestavují samostatné relevantní trhy produktů, nebo zda produkty retailového bankovnictví mohou tvořit část jediného relevantního trhu produktů.
(51)
Ve firemním sektoru nabízí společnost Posta pouze jeden typ firemního úvěrového produktu. Tento produkt obvykle nabízí jiné finanční instituce (tj. úvěrní družstva). Společnost Posta tyto produkty nenabízí prostřednictvím celé své sítě, ale jen na 45 vyhrazených místech. Žadatel se domnívá, že relevantní trh produktů ve firemním sektoru zahrnuje půjčky malým a středním podnikům nabízené úvěrovými institucemi. Jak je však uvedeno v 9. bodě odůvodnění, přesnou definici trhu lze pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou.
(52)
Zeměpisný trh tvoří celé území Maďarska, a to prakticky ze stejných důvodů, které uvádí 41. bod odůvodnění.
(53)
Podíly společnosti Posta na definovaném trhu soukromých úvěrů představovaly v letech 2007, 2008 a 2009 méně než 0,5 %, zatímco podíly společnosti Posta na trhu firemních úvěrů byly ve stejném období nepatrné (0 %). Dostupné údaje ukazují, že podíly společnosti Posta na těchto úzce vymezených trzích jsou tak malé, že při širším vymezení trhů by byly podíly společnosti Posta na trhu ještě menší.
(54)
Zbývající část trhu je rozdělena mezi ostatní banky a finanční instituce, na které se nevztahuje směrnice o veřejných službách. Kumulované tržní podíly prvních tří konkurentů (22) na trhu soukromých půjček tvořily 52,54 % v roce 2007, 51,39 % v roce 2008 a 54,27 % v roce 2009 a na trhu firemních úvěrů 42,69 % v roce 2007, 47,36 % v roce 2008 a 48,07 % v roce 2009.
(55)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být výše zmíněné faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(56)
Společnost Posta nabízí kreditní karty vydané Erste Bank Zrt. Tento produkt je běžnou kreditní kartou, pokud jde o podmínky a nabízené služby.
(57)
V případě debetních karet jedná společnost Posta jako zprostředkovatel a nabízí drobným i firemním klientům bankovní karty vázané k běžným účtům. Společnost Posta jedná jako zprostředkovatel vícečetných zvláštních služeb, samotnou službu poskytuje Erste Bank Hungary Nyrt. Nabízené platební karty jsou běžnými debetními kartami.
(58)
Pokud jde o přijímání platebních karet, jsou poštovní provozovny vybaveny terminály POS, které umožňují výběry hotovosti prostřednictvím bankovních karet. Žadatel tvrdí, že z hlediska klientů lze stejnou službu (vyzvednutí hotovosti) získat výběrem prostřednictvím bankovního úředníka nebo na jiném terminálu POS provozovaném třetí stranou jinde než na poštovní provozovně, a že jsou tyto produkty tudíž zaměnitelné.
(59)
Komise v minulosti rozlišovala (23) ve vztahu k platebním kartám mezi dvěma hlavními činnostmi: první je vydávání karet jednotlivcům a společnostem a druhou je „získávání“ obchodníků pro přijímání platebních karet. Pokud jde o vydávání platebních karet, Komise se i v předchozích rozhodnutích (24) zabývala možností rozlišovat mezi různými typy karet, nakonec ale ponechala přesnou definici otevřenou.
(60)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, budou zohledněny tři trhy produktů, konkrétně trh kreditních karet, trh debetních karet a přijímání platebních karet.
(61)
Pokud jde o trh přijímání platebních karet, není trh produktů definovaný žadatelem tím trhem, který byl obecně vymezen předchozími rozhodnutími Komise uvedenými v 59. bodě odůvodnění. „Původní“ trh přijímání platebních karet tvoří obchodníci, kteří přijímají platby kartou. Další možný trh přijímání karet tvoří banky, které takovýmto obchodníkům služby pro přijímání karet nabízejí. Jak ale v případě společnosti Posta potvrdil maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) (25), s přihlédnutím k tomu, že zařízení POS fungují jako bankomaty dvou bank, za které společnost Posta jedná jako zprostředkovatel, „společnost Magyar Posta pravděpodobně postupovala správně, když předložila údaje o koncentraci vycházející z koncentrace podle počtu bankomatů v provozu“.
(62)
Pokud jde o zeměpisný trh, vyplývá z předchozích věcí Komise (26), že trh platebních karet má nadále celostátní působnost, přestože se připouští, že může existovat prostor pro jeho budoucí rozšíření. V tomto případě se za zeměpisný trh považuje celé území Maďarska.
(63)
V období 2007-2009 tvořil podle žadatele podíl společnosti Posta na trhu kreditních karet méně než 1 %, na trhu debetních karet méně než 3 % a na trhu přijímání platebních karet méně než 6 %.
(64)
Podle maďarského Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže (27) z nedávné studie, kterou tento orgán provedl společně s Maďarskou národní bankou, vyplývá, že z celkového počtu 24 bank, které vydávají debetní karty, činí podíl 5 největších bank na trhu v oblasti vydávání debetních karet asi 82 %. Stejný zdroj uvádí, že trh vydávání kreditních karet je méně koncentrovaný, z 18 bank, které vydávají kreditní karty, má největších 7 bank kumulovaný 68 % podíl na trhu. Podle žadatele je stupeň koncentrace stejně vysoký i v sektoru přijímání kreditních karet, tři čtvrtiny z celkového počtu bankomatů provozují čtyři banky.
(65)
S ohledem na malé podíly společnosti Posta na trhu a přítomnost jiných bank a finančních institucí, která na činnost společnosti Posta vytváří konkurenční tlak, můžeme dospět k závěru, že pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(66)
Do této kategorie služeb patří prodej finančních nástrojů a uvádění zvláštních investičních produktů na trh. Nabízenými finančními nástroji jsou státní dluhopisy, investiční fondy Erste Befektetesi Zrt., jiné cenné papíry a zvláštní spoření pro domácnosti v zastoupení Fundamenta Lakaskassza Zrt. a OTP Lakastakarekpenztar Zrt., které společnost Posta nabízí jako zprostředkovatel.
(67)
V předchozích případech ponechala Komise otevřenou otázku, zda tyto jednotlivé služby mohou tvořit samostatné trhy produktů (28). Bez ohledu na vymezení dotyčného alternativního trhu bude definice v tomto případě ponechána otevřená, protože v souvislosti se službami, které společnost Posta poskytuje jako zprostředkovatel, není důvod k obavám z ohrožení hospodářské soutěže.
(68)
Pokud jde o zeměpisnou působnost, Komise se domnívala (29), že většina tržních segmentů má mezinárodní působnost, některé segmenty však byly analyzovány z celostátního hlediska (30). Přesná definice zeměpisného trhu bude ponechána otevřená, pro účely tohoto případu bude za zeměpisný trh považováno území Maďarska.
(69)
V období 2007-2009 byl podíl společnosti Posta na trhu státních dluhopisů nižší než 4 %, na trhu investičních jednotek 3-9 %, na trhu dluhopisů méně než 2 % a na trhu spoření pro domácnosti méně než 4 %.
(70)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta na investičním trhu hospodářské soutěži.
(71)
Pošta nabízí životní pojištění v zastoupení Magyar Posta Eletbiztosito Zrt. a neživotní pojištění v zastoupení Magyar Posta Biztosito Zrt.
(72)
Ve svých předchozích rozhodnutích (31) Komise rozlišovala tři obecné kategorie pojištění, konkrétně životní pojištění, neživotní pojištění a zajištění. Dále bylo zjištěno, že z hlediska žadatele lze životní a neživotní pojištění ještě rozdělit na trhy jednotlivých produktů podle různých typů krytých rizik. Pokud jde o životní pojištění, rozlišovala Komise v předchozích rozhodnutích tyto segmenty: životní pojištění jednotlivců, životní pojištění skupin a jednorázové životní pojištění, nebo případně ochranu jednotlivců, ochranu skupin, osobní penze, skupinové penze, úspory a investice (32). Pokud jde o neživotní pojištění, rozlišovala Komise v předchozích rozhodnutích mj. pojištění motorových vozidel, pojištění proti požáru, dopravní pojištění, pojištění zdraví, pojištění majetku, pojištění obecné občanskoprávní odpovědnosti, úrazové pojištění, pojištění právní ochrany, pojištění pracovních úrazů a pojištění úvěru (33). Důvody na straně poskytovatelů však mohly vést k rozšíření trhů produktů. Pro účely tohoto rozhodnutí lze přesnou definici trhu produktů ponechat otevřenou.
(73)
Komise v minulosti rovněž analyzovala distribuci pojistných produktů a potvrdila, že relevantní trh pro distribuci neživotního i životního pojištění by tvořily všechny vnější (tj. třetí strany nebo nevlastněné) distribuční kanály, např. obchodníci s cennými papíry, zástupci a další zprostředkovatelé (34). Pro účely tohoto rozhodnutí lze však přesnou definic trhu produktů ponechat otevřenou.
(74)
Pokud jde o zeměpisný trh, vymezila Komise ve svých předchozích rozhodnutích (35) trhy životního pojištění jako celostátní, a to na základě celostátních distribučních kanálů, zavedené struktury trhu, finančních omezení a různých regulačních rámců. Stejný přístup se použije v tomto případě, za zeměpisný trh bude považováno celé území Maďarska.
(75)
V období 2007-2009 odpovídal podíl společnosti Posta na trhu produktů životního pojištění méně než 5 % (36) a na trhu produktů neživotního pojištění méně než 1 % (37). Tyto údaje ukazují, že podíly na trhu v oblasti zprostředkování pojištění jsou též malé.
(76)
Kumulovaný tržní podíl tři největších konkurentů činil ve stejném období na trhu produktů životního pojištění 52,29 %, 51,08 % a 50,1 %, na trhu produktů neživotního pojištění pak 54,84 %, 52,56 % a 51,66 %.
(77)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta na trhu pojištění hospodářské soutěži.
IV. ZÁVĚRY
(78)
Vzhledem k faktorům zkoumaným v 11. až 77. bodě odůvodnění lze mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je v Maďarsku splněna, pokud jde o tyto činnosti:
a)
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet;
b)
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu;
c)
služby spojené s převodem peněz;
d)
zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb;
e)
zprostředkování úvěrů;
f)
zprostředkování a přijímání platebních karet vydaných úvěrovými institucemi;
g)
zprostředkování investic a spoření pro zvláštní účely v zastoupení jiných institucí;
h)
zprostředkování pojistných produktů.
(79)
Jelikož podmínka neomezeného přístupu na trh je také splněna, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, kdy zadavatelé zadávají zakázky určené pro umožnění služeb uvedených v 78. bodě odůvodnění, které mají být poskytovány v Maďarsku, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v Maďarsku.
(80)
Finanční služby prováděné společností Posta jsou pomocnými službami v rámci poštovních služeb podle čl. 6 odst. 2 písm. b) směrnice 2004/17/ES. Tato žádost o udělení výjimky se nevztahuje na poštovní služby prováděné společností Posta, pro tyto činnosti se tedy nadále používá směrnice 2004/17/ES. V této souvislosti je třeba upozornit na to, že zakázky zahrnující více činností se řídí ustanoveními článku 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání jak činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES, tak činností, které vyňaty nejsou, je třeba dbát na to, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena. V případě smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora poštovních činností, se uplatňují ustanovení směrnice 2004/17/ES. Není-li objektivně možné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES.
(81)
Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z července až října 2011, jak se jeví na základě informací předložených společností Magyar Posta a maďarským Úřadem pro ochranu hospodářské soutěže Rozhodnutí lze revidovat, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
(82)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají v Maďarsku umožnit vykonávání níže uvedených služeb:
a)
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet;
b)
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu;
c)
služby spojené s převodem peněz;
d)
zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb;
e)
zprostředkování úvěrů;
f)
zprostředkování a přijímání platebních karet vydaných úvěrovými institucemi;
g)
zprostředkování investic a spoření pro zvláštní účely v zastoupení jiných institucí;
h)
zprostředkování pojistných produktů.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 16. prosince 2011.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 16.)
a magyarországi postai ágazaton belül működő egyes pénzügyi szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
(az értesítés a C(2011) 9197. számú dokumentummal történt)
(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/875/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel a Magyar Posta által postán benyújtott és 2011. június 24-én beérkezett kérelemre,
mivel:
I. TÉNYEK
(1)
2011. június 24-én a Bizottsághoz a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése szerinti, postán benyújtott kérelem érkezett. A Bizottság 2011. augusztus 8-án e-mailben további információkat kért a kérelmezőtől és a Gazdasági Versenyhivataltól. A válaszok 2011. szeptember 2-án és 15-én érkeztek be. A Magyar Posta (a továbbiakban: Posta) által előterjesztett kérelem a Posta által nyújtott különféle pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozik, és két részből áll, amelyek a következők: pénzforgalmi szolgáltatások és más pénzügyi intézmények nevében végzett szolgáltatások. Az egyes részek a Posta által a következő csoportokba sorolt különféle pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoznak:
pénzforgalmi szolgáltatások
1.
fennálló saját szolgáltatások:
1.1.
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz befizetését fizetési számlára (készpénz-átutalási megbízás és expressz készpénz-átutalási megbízás);
1.2.
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz felvételét fizetési számláról: (készpénzkifizetést lehetővé tevő szolgáltatás, kifizetési utalvány és nyugellátási utalvány);
1.3.
készpénz-átutalási szolgáltatások (belföldi postautalvány, nemzetközi postautalvány és a közvetítőként végzett Western Union készpénz-átutalási szolgáltatás);
2.
számlaszolgáltatások és kapcsolódó pénzforgalmi szolgáltatások, amelyeket a jövőben terveznek nyújtani:
2.1.
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz befizetését fizetési számlára, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes műveletet;
2.2.
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz felvételét fizetési számláról, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes műveletet;
2.3.
fizetési számlák közötti pénzforgalmi tranzakciók lebonyolítása;
2.4.
készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátása és elfogadása.
más nevében végzett szolgáltatások
3.1.
folyószámlák, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítése (hitelintézetek nevében kínált lakossági és vállalati bankszámla-szolgáltatások, beleértve a fizetési megbízások elfogadását és teljesítésre továbbítását, valamint bankszámlához kapcsolódó látra szóló és lekötött betétek közvetítése);
3.2.
hitelintézetek nevében végzett hitelközvetítés;
3.3.
fizetési kártyák közvetítése és elfogadása hitelintézetek nevében (hitelkártyák, betéti kártyák, bankkártyák elfogadása és POS-terminálok);
3.4.
befektetések és különleges célú megtakarítások közvetítése mások nevében:
a)
pénzügyi eszközök értékesítése (állampapírok, befektetési alapok és egyéb értékpapírok);
b)
lakás-előtakarékossági termékek közvetítése;
3.5.
biztosítási termékek közvetítése. (életbiztosítás és nem életbiztosítás).
(2)
A kérelem szerint (2) a Posta hálózata több mint 2 600 állandó postahivatalból áll. Ugyanakkor nem minden hivatal nyújtja valamennyi, a kérelemben felsorolt szolgáltatást (3). A Magyarország területén jelenleg működő hitelintézeti fiókok száma összesen 4 605. A Giro Zrt. adatai szerint az OTP Bank a legnagyobb 809 fiókkal, ezt a K&H Bank Zrt. (377 fiók), a CIB Bank Zrt. (218 fiók), a Raiffeisen Bank Zrt. (180 fiók), és az Erste Bank Hungary Nyrt. (145 fiók) követi. A hitelintézeti szektor nyolc legnagyobb bankja mindegyikének százat meghaladó számú fiókja van, emellett működik 22 kis- és közepes méretű bank is, a hitelintézetek 10 fiókja, és 138 hitelintézet pedig szövetkezetként működik, amelyek közül a legnagyobb 20-40 fiókból álló hálózatot működtet. Nemzetközi összehasonlításban, az EKB 2007. évi kék könyvében (4) szereplő adatokat felhasználva Magyarország ezzel az egy főre jutó bankfiókok számát tekintve a középmezőnyben szerepel.
II. JOGI KERETEK
(3)
Emlékeztetni kell arra, hogy a 2004/17/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően az irányelv előírásai csak olyan mértékben vonatkoznak az említett c) pont negyedik francia bekezdésében meghatározott pénzügyi szolgáltatások nyújtására, amennyiben az ilyen szolgáltatásokat a rendelkezés b) pontjában meghatározott postai szolgáltatásokat is nyújtó szervezetek biztosítják. Magyarországon a Posta az egyetlen olyan ajánlatkérő, amely az e határozat által érintett szolgáltatásokat nyújtja.
(4)
A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett olyan szerződések, amelyek célja a 3-7. cikkben említett tevékenységek folytatása, nem tartozhatnak a 2004/17/EK irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol az adott tevékenységet végzik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazta az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ha a határozat által érintett szolgáltatások esetéhez hasonlóan az irányelv XI. mellékletében nem szerepelnek vonatkozó közösségi jogszabályok, a 30. cikk (3) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy „bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad”.
(5)
A pénzügyi szolgáltatások tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy uniós szinten számos olyan jogi aktust fogadtak el, amelynek célja az ágazati szolgáltatások létrehozásának és biztosításának liberalizációja. (5) A pénzforgalmi szolgáltatások tekintetében megállapítható, hogy Magyarország teljes mértékben és időben átültette a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló 2007/64/EK irányelvet a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvénnyel.
(6)
Magyarország végrehajtja a tőkemozgások liberalizációjáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságáról szóló uniós jogszabályokat, valamint a pénzügyi piacok liberalizációjáról szóló releváns jogszabályokat. Emellett Magyarország megfelelt a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervben előírt követelményeknek. A hitelintézetek és pénzforgalmi szolgáltatások magyarországi piaca megfelelően szabályozott. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) szerint a pénzügyi szolgáltatások és a kiegészítő pénzügyi szolgáltatások engedélykötelesek. A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVII. törvény szerint befektetési szolgáltatási tevékenységet csak befektetési vállalkozás és hitelintézet végezhet. A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény úgy rendelkezik, hogy biztosítási tevékenységet kizárólag biztosító végezhet. A Posta engedélyt kapott a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletétől, hogy a jelen kérelem egyik tárgyát képező és a megbízók megbízásából folytatott pénzügyi szolgáltatási tevékenységet többes kiemelt közvetítőként végezhesse. Bármilyen, a prudens működésről és az eredményes felügyeletről szóló rendelkezéseknek való megfelelésre alkalmas szervezet kaphat engedélyt e szolgáltatások elvégzésére. A pénzügyi szolgáltatások vagy a pénzügyi szolgáltatásokat kiegészítő szolgáltatások, valamint a befektetési szolgáltatások és a biztosítási szolgáltatások nyújtása nyitva áll fióktelepeik révén a nem belföldi társaságok előtt is, feltéve, hogy a letelepedés helye szerinti ország hatáskörrel rendelkező hatósága ezt engedélyezte. A magyarországi fióktelepre vonatkozó előírás nem vonatkozik a bármely EGT-tagállamban székhellyel rendelkező pénzügyi intézményekre, mivel ezek az intézmények szolgáltatásaikat határon átnyúló szolgáltatásként nyújthatják.
(7)
Megfelelően figyelembe véve a fenti (5) és (6) preambulumbekezdésben ismertetett tényeket, feltételezhető, hogy a 30. cikk (3) bekezdésében szereplő, a piacra való szabad belépésre vonatkozó feltétel valamennyi kérelmezett tevékenységre vonatkozóan teljesültnek tekinthető.
(8)
Egy adott piacon a versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos paraméter az adott piac legfontosabb szereplőinek piaci részesedése. Egy másik figyelembe vett kritérium lehet a piacok koncentrációjának szintje és/vagy az ügyfelek szolgáltatóváltása. Mivel a határozat hatálya alá tartozó egyes tevékenységek feltételei változóak, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni a különböző piacokon fennálló eltérő helyzeteket.
(9)
Noha bizonyos esetekben a piac fogalmának szűkebb vagy tágabb meghatározása is elképzelhető, e határozat alkalmazásában az érintett piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel az elemzés eredménye a Posta által benyújtott kérelemben felsorolt szolgáltatások közül több esetében a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül ugyanaz marad.
(10)
Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását.
III. ÉRTÉKELÉS
(11)
A kérelem két elkülönült pénzforgalmi szolgáltatási kategóriát sorol fel, ezek a következők: A) fennálló szolgáltatások és B) olyan szolgáltatások, amelyek bevezetését 2012-ben tervezik. A jelen határozat alá tartozó értékelés szempontjából csak a fennálló szolgáltatások vehetők figyelembe, mivel nincsen ténybeli bizonyíték azon hatásokra, amelyeket a tervezett szolgáltatások eredményeznének, ha és amikor bevezetnék azokat.
(12)
A Posta által végzett fennálló pénzforgalmi szolgáltatások olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz fizetési számlára történő befizetését, valamint olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz kifizetését fizetési számláról, továbbá készpénz-átutalási szolgáltatások (saját jogon végzett belföldi és nemzetközi postautalvány-szolgáltatások, valamint közvetítőként végzett Western Union készpénz-átutalási szolgáltatás).
(13)
Jelen határozat célja annak megállapítása, vajon a Posta által kínált szolgáltatások olyan szintű versenynek vannak-e kitéve (azokon a piacokon, amelyekre a belépés szabad), amely biztosítja, hogy a Posta által az itt érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzések a 2004/17/EK irányelvben előírt részletes beszerzési szabályok által meghatározott fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történjenek, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szempontból legelőnyösebb megoldás meghatározását. Ennek érdekében tehát meg kell vizsgálni, hogy a bankoknak és egyéb pénzügyi intézményeknek van-e lehetőségük arra, hogy versenynyomást gyakoroljanak a Posta intézményére.
(14)
A pénzforgalmi szolgáltatások piacán a Posta fő versenytársai a bankok és az egyéb pénzügyi intézmények, amelyek nem tartoznak a 2004/17/EK irányelv hatálya alá, mivel nem az irányelv értelmében vett ajánlatkérők és/vagy nem postai szolgáltatásokkal együtt nyújtanak pénzügyi szolgáltatásokat.
(15)
A bankok által kínált fizetési módszerek általánosan elérhetők és általában vonzóbbak, mint a papíralapú és/vagy készpénzalapú módszerek. A Gfk Hungária (6) szerint az online banki szolgáltatások felhasználóinak száma 200 000-rel nőtt 2010 végére az előző évhez képest, és fokozódó ütemű növekedés mellett elérte az egymillió felhasználót. Ugyanakkor ugyanezen forrás szerint csökken azok száma, akik előnyben részesítik bankügyeik személyes intézését - az összes ügyfél egynegyede már nem jár a bankfiókokba azért, hogy bankügyeit intézze.
(16)
A termékpiac a kérelmező meghatározása szerint a hitelintézetek és más pénzforgalmi szolgáltatást nyújtók által kínált pénzforgalmi szolgáltatások piaca, míg a megfelelő földrajzi piac országosnak tekinthető. A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) rámutatott, hogy bár nem rendelkezik minden ahhoz szükséges információval és adattal, hogy megfelelően és pontosan meghatározhassa a termékpiacot, a kérelmező által az érintett termékpiac tekintetében nyújtott meghatározás „valószínűleg elfogadható”. Ami az érintett földrajzi piacot illeti, a fenti nyilatkozatban a GVH kijelentette, hogy „nincs tudomása olyan bizonyítékról, amely alapján a földrajzi piacnak nem Magyarország egész területének kellene lennie”.
(17)
A jelen határozat céljából nem kerül sor a pénzforgalmi szolgáltatások piacának külön lakossági és nagykereskedelmi termékpiacokra történő felosztására, mivel az elemzés eredménye a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül nagyrészt ugyanaz marad.
(18)
A Gazdasági Versenyhivatal a pénzforgalmi piac koncentráltságának fokára utalva megállapítja, hogy feltehetően „az 5-6 nagybank a Magyar Postával együttesen igen magas összesített piaci részesedéssel rendelkezik a lakossági pénzforgalmi szolgáltatások esetén, és lehetséges, hogy a piac nagy részét lefedik. A nagykereskedelmi piac feltehetően kevésbé koncentrált néhány más pénzügyi intézmény jelenlétének köszönhetően”.
(19)
E szolgáltatások lehetővé teszik az ügyfelek számára, hogy fizessenek a megvásárolt szolgáltatásért vagy termékért. A szolgáltatásokat magánszemélyek veszik igénybe fizetési kötelezettségek teljesítése céljából, és azokat különösen közszolgáltatások, távközlés, pénzügyi szolgáltatások, biztosítási szolgáltatások, házhozszállítási szolgáltatások, adó, stb. megfizetésére használják.
(20)
Az érintett termékpiac meghatározásának fő tényezője a helyettesítő termékek körének megállapítása; ezek olyan alternatív módszereket jelentenek, amelyek fizetési kötelezettségek teljesítéséhez állnak az ügyfél rendelkezésére. Következésképpen a kérelmező úgy véli, hogy az érintett termékpiac magában foglalja a bankokban vagy ATM-eken (7) keresztül bankszámlákra teljesített készpénzbefizetéseket, a kártyás fizetéseket, valamint a bankszámlák közötti átutalásokat (egyszerű átutalások és automatikus terhelések).
(21)
Ami a fizetési módszerek közötti váltást illeti, a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) megerősítette, hogy „a nagy közszolgáltatók és egyéb szolgáltatók általában különböző fizetési módszereket kínálnak ügyfeleik számára, biztosítva az azok közötti egyszerű váltás lehetőségét. Tendencia mutatkozik az ügyfelek meggyőzésére, hogy elektronikus fizetési módszereket alkalmazzanak a papír- és készpénzalapú módszerek helyett”. Ebben az összefüggésben megjegyzendő az online bankügyintézés növekvő igénybevétele. Ugyanakkor, ahogy az a fenti (9) preambulumbekezdésben szerepel, a pontos meghatározást nyitva lehet hagyni a jelen határozat céljaira.
(22)
A Posta piaci részesedése a készpénz fizetési számlán való elhelyezését lehető tévő szolgáltatások tekintetében, amely a fent meghatározott összesített piac százalékában került kiszámításra, 3,91 % volt 2007-ben, 3,88 % 2008-ban és 4,14 % 2009-ben (8). Mind mennyiségi, mind értékszempontból meg kell jegyezni, hogy a Posta ügyleteinek száma és azok értéke csökkent 2009-ben az előző két évhez képest. (9)
(23)
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül arra utaló jelként kell e tényezőket figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
(24)
A fizetési számláról készpénzkifizetést lehetővé tevő szolgáltatások jellemzője, hogy a számlatulajdonos megbízást ad a fizetési számlája terhére harmadik személy részére történő készpénzkifizetésre. Az ilyen szolgáltatások jelenleg a készpénzkézbesítést és a nyugdíjfizetési szolgáltatást ölelik fel. A fő intézvényezettek az Államkincstár és a helyi önkormányzatok, amelyek ezt a rendszert a családi pótlékok, szociális juttatások, munkanélküli juttatások, stb. kifizetésére használják. A kormányzat által eszközölt kifizetések esetén a kedvezményezett választhat, hogy az átutalt összeget bankszámlán írják jóvá, vagy azt postai kézbesítés útján veszi át. A nyugdíjfizetés esetében a címzetteknek olyan lehetőség is rendelkezésükre áll, hogy az összeg egyik részét a számlájukon írják jóvá, a másik részét pedig készpénzben kézbesítik. Egy egyszerű, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatósághoz intézett kérelem révén arra is van lehetőség, hogy bármikor váltsanak a postai készpénzkézbesítés és a banki átutalás között.
(25)
A magyar állam a Nemzeti Bankon keresztül olyan politikát folytat, amelynek célja a készpénzügyletek volumenének csökkentése, valamint az elektronikus fizetési módok és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésének ösztönzése. A vállalatok kötelesek fizetési számlákon keresztül intézni a fizetéseket, a köztisztviselők bérét pedig bankszámlákra fizetik. Egy, a Magyar Nemzeti Bank által készített friss tanulmány (10) szerint jelenleg az állam által fizetett nyugdíjak felét nem postai kifizetés útján fizetik, a kérelem (11) szerint pedig a Postán keresztül fizetett nyugdíjak száma és összértéke is folyamatosan csökkent az utóbbi években.
(26)
A fenti okok miatt a fizetési számlák közötti átutalás (egyszerű átutalás és csoportos átutalás), az ATM-ekből és POS-terminálokból (12) való bankkártyás készpénzfelvétel, valamint a banki pénztárban való készpénzfelvétel tekintendő a fizetési számláról készpénzfelvételt lehetővé tévő szolgáltatások érintett termékpiacának.
(27)
A fenti szolgáltatások esetében a bankszámlával rendelkező személyek részére történő fizetések, a fizetési számlák közötti fizetések (egyszerű tranzakciók és csoportos átutalások, amelyeknél a fizetés egy számláról történik több személynek) tekinthetők helyettesítő termékeknek. A pontos meghatározást itt is nyitva lehet hagyni a jelen határozat céljaira.
(28)
A Posta piaci részesedése a fizetési számláról készpénz felvételét lehető tévő szolgáltatások tekintetében, amely az összes helyettesítő szolgáltatás százalékában került kiszámításra, 2,44 % volt 2007-ben, 2,49 % 2008-ban és 2,61 % 2009-ben (13). Mind mennyiségi, mind értékszempontból meg kell jegyezni, hogy a Posta ügyleteinek száma és azok értéke csökkenő trendet mutatott az utolsó három évben, amelyek tekintetében rendelkezésre állnak adatok, vagyis 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben (14).
(29)
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
(30)
A Posta által nyújtott készpénz-átutalási szolgáltatást általában magánszemélyek közötti fizetéseknél használják. A vonatkozó szolgáltatások a Posta által saját jogon biztosított belföldi és nemzetközi postautalványok, valamint a Western Union készpénz-átutalási szolgáltatás, amelyek elérhetők belföldi és nemzetközi viszonylatban, és a készpénz-pénzátutalás valós idejű módszerét is kínálják.
(31)
A belföldi, mind a Posta saját jogán, mind a Western Union nevében végzett átutalások esetében a kérelmező úgy véli, hogy a fizetési számlák közötti tranzakciók a pénzátutalások helyettesítői, amennyiben a kedvezményezett rendelkezik fizetési számlával. Ennek következtében a Magyarországon számlák között teljesített fizetések piaca tekinthető a belföldi pénzátutalások érintett termékpiacának, ugyanakkor a pontos meghatározás nyitva hagyható.
(32)
A Posta ennek megfelelően számított piaci részesedése 1 %-nál kevesebb volt 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben.
(33)
A nemzetközi pénzátutalások esetében a Posta és a Western Union által végzett tevékenységek közeli helyettesítőknek tekinthetők. Emellett a fizetési számlákon keresztül végzett fizetések helyettesíthető termékeknek tekinthetők, ezért a fizetési számlák közötti, határon átnyúló fizetéseket tekinti a kérelmező az érintett termékpiacnak. Ugyanakkor az érintett piac pontos meghatározását itt is nyitva lehet hagyni.
(34)
A Posta ezen az alapon számított piaci részesedése 0,5 % volt 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben.
(35)
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
(36)
A mentesítés iránti kérelem a Posta bizonyos, egyes pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos, más nevében végzett tevékenységeire is vonatkozik, amelyeknél a Posta közvetítőként jár el.
(37)
A mentesítés iránti kérelem kiterjed a folyószámlák, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítésére, vagyis: a hitelintézetek nevében kínált lakossági és vállalati bankszámla-szolgáltatásokra, beleértve a fizetési megbízások elfogadását és teljesítésre továbbítását, valamint bakszámlához kapcsolódó látra szóló és lekötött betétek közvetítésére.
(38)
A Posta mint közvetítő által kínált pénzügyi termékeket és szolgáltatásokat az Erste Bank és az OTP Bank nyújtja. A Posta az Erste Bank nevében „Posta banki szolgáltatások” brand név alatt kínálja a betéti termékeket.
(39)
A Bizottság korábbi gyakorlatában (15) különbséget tett lakossági és vállalati bankügyletek között. A lakossági bankügyletek a magánszemélyeknek és a nagyon kisméretű vállalkozásoknak nyújtott banki szolgáltatások összességét jelentik, míg a vállalati bankügyletek rendszerint a nagyvállalati ügyfeleknek, valamint a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott banki szolgáltatásokat foglalják magukban. Ugyanakkor a korábbi, a lakossági banki ágazatra vonatkozó határozatokban (16) a Bizottság nyitva hagyta azt a kérdést, hogy az egyedi lakossági banki termékek külön termékpiacokat jelentenek-e, illetve hogy több banki termék egyetlen érintett termékpiac részét képezheti-e.
(40)
Az érintett termékpiacot meg kell különböztetni az elosztási láncban elfoglalt helytől függően (feljebb - folyószámlák, valamit kapcsolódó termékek és szolgáltatások nyújtása, és lejjebb - folyószámlák, valamit kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítése). A lakossági fizetési számlák közvetítésére irányuló tevékenység esetében az érintett termékpiacnak a lakossági folyószámlák és betéti termékek közvetítésének piaca tekinthető. A vállalati fizetési számlák közvetítésére irányuló tevékenység esetében az érintett termékpiacnak a vállalati folyószámlák és betéti termékek közvetítésének piaca tekinthető. Ugyanakkor a jelen határozat (9) preambulumbekezdésével összhangban nem szükséges meghatározni az érintett piacot.
(41)
A kérelmező a földrajzi piacot Magyarország egész területében határozza meg. A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) megerősítette, hogy „a jelen ügy szempontjából valamennyi, Magyarországon jelenlévő pénzügyi intézmény országszerte végzi a tevékenységét, nincs jele regionális eltérésnek a pénzügyi szolgáltatásnyújtás egyetlen szempontjából sem”. Emellett a Bizottság korábbi gyakorlata (17) a pénzügyi piacok kapcsán országos kiterjedésűnek tekintette az érintett földrajzi piacot az egyes tagállamokban fennálló eltérő versenyfeltételek miatt, valamint a fiókhálózat jelentősége miatt.
(42)
A Posta ezen fenti megfontolás alapján számított piaci részesedései a következők: a lakossági folyószámlák és betétek esetében: 1,45 % 2007-ben, 1,38 % 2008-ban és 1,51 % 2009-ben, míg a vállalati folyószámlák és betétek piacán a Posta piaci részesedései elhanyagolhatóak (0 %) voltak 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben. Ezek az adatok arra utalnak, hogy az e pénzügyi szolgáltatások közvetítése kapcsán fennálló piaci részesedések szintén alacsonyak.
(43)
A piac fennmaradó részén más bankok és pénzügyi intézmények osztoznak - amelyek nem tartoznak a 2004/17/EK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá.
(44)
A lakossági bankügyletekről 2009-ben készített felmérésében (18) a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) megállapította, hogy Magyarországon nincsenek komoly akadályai a számlaváltásnak, valamint konstatálta azt is, hogy a folyószámlaváltások jelenlegi szintje az egyik legmagasabb a többi EU-tagállamhoz képest.
(45)
A Posta kiterjedt hálózatának előnyeit ellensúlyozza az online bankügyintézés növekvő jelentősége.
(46)
Egy felmérés (19) szerint a bank ügyfelek általi kiválasztását befolyásoló tényezők közül legfontosabb a megbízhatóság és a bizalom, a közelség és az elérhetőség (beleértve a készpénzfelvételt szolgáló eszközök elérhetőségét), valamint a szolgáltatás minősége. E következtetéseket megerősítik a pénzügyi szolgáltatásokkal és folyószámla-szolgáltatásokkal kapcsolatos felmérés (20) eredményei is. E forrás szerint a bank kiválasztásánál a legfontosabb szempont a költség és a hírnév, míg a könnyű elérhetőség (vagyis a széles körű hálózat) kevésbé tűnik fontosnak. Emellett a banki szolgáltatások körét, vagyis a széles körű banki szolgáltatások rendelkezésre állását, valamint a szolgáltatás magas színvonalát szintén fontosnak tekintették. Figyelemmel a fentiekre, bár a Posta széles körű hálózattal rendelkezik, vannak más, az ügyfelek által fontosnak tartott szempontok (a bank hírneve, a banki szolgáltatások, a szolgáltatás minősége), amelyek ellensúlyozó szerepet játszanak a bankválasztás során. Azok az ügyfelek tehát, akik a szolgáltatások széles körére tartanak igényt, tartózkodni fognak attól, hogy megfontolják postai számla választását, vagy az arra való váltást, mivel az nem nyújtja a szolgáltatások megszokott körét.
(47)
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
(48)
E tevékenység a harmadik felek által nyújtott hitel közvetítését jelenti, amelynél a Posta többes kiemelt közvetítőként jár el. A Posta az Erste Bank által nyújtott hiteltermékeket kínálja (biztosíték - ingó vagy ingatlan - előírása nélkül) a lakossági ügyfelek számára, míg a vállalati szektorban a Magyar Fejlesztési Bank termékét nyújtja többes kiemelt közvetítőként.
(49)
Az érintett szolgáltatások számos módon bonthatók további alcsoportokra olyan tényezők mentén, mint a hitel igénybevételének célja vagy az ügyfelek jellemző köre (fogyasztók, kkv-k, nagyobb vállalkozások vagy közigazgatás). Ennélfogva a lakossági hitelközvetítés és a vállalati hitelközvetítés külön termékpiacoknak tekinthetők.
(50)
A lakossági hitelközvetítés termékpiacát a kérelmező a korlátozás nélküli jelzálog-kölcsönök és a személyi kölcsönök piacaként határozza meg mind magyar forintban, mind külföldi pénznemben. Ennek nem mond ellent a Bizottság korábbi gyakorlata (21) sem, amelyben a Bizottság nyitva hagyta azt a kérdést, hogy az egyedi lakossági banki termékek külön termékpiacokat jelentenek-e, illetve hogy több lakossági banki termék egyetlen érintett termékpiac részét képezheti-e.
(51)
A vállalati szektorban a Posta csak egyfajta vállalati hitelterméket kínál. E terméket jellemzően más pénzügyi intézmények (ti. takarékszövetkezetek) kínálják. A Posta ezt a terméket 45 kijelölt helyen kínálja, nem pedig teljes hálózatán keresztül. A vállalati szektor tekintetében az érintett termékpiac a kérelmező szerint magában foglalja a kkv-k számára a hitelintézetek által nyújtott kölcsönöket. Ugyanakkor, ahogy az a fenti (9) preambulumbekezdésben szerepel, a piac pontos meghatározását nyitva lehet hagyni a jelen határozat céljaira.
(52)
A földrajzi piac Magyarország egész területe, gyakorlatilag a (41) preambulumbekezdésben feltüntetettekkel megegyező okokból.
(53)
A meghatározott lakossági hitelpiacon a Posta részesedése kevesebb mint 0,5 % volt 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben, míg részesedése a vállalati hitelpiacon elhanyagolható (0 %) volt ugyanezekben az években. A rendelkezése álló adatok azt mutatják, hogy a Posta részesedése ezeken a szűken meghatározott piacokon olyan kicsi, hogy a tágabban meghatározott piacon még kisebb részesedésekkel rendelkezne.
(54)
A piac fennmaradó részén más bankok és pénzügyi intézmények osztoznak - amelyek nem tartoznak a közüzemi irányelv hatálya alá. Az első három versenytárs összesített piaci részesedése (22) 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben a következők szerint alakult: 52,54 %, 51,39 % és 54,27 % a lakossági kölcsönök piacán, valamint 42,69 %, 47,36 % és 48,07 % a vállalati kölcsönök piacán.
(55)
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
(56)
A Posta az Erste Bank Zrt. által kibocsátott hitelkártyákat kínálja. E termék egy szokásos hitelkártya a feltételek és a nyújtott szolgáltatások szempontjából.
(57)
A betéti kártyák tekintetében a Posta közvetítőként jár el a folyószámlákhoz kapcsolódó vállalati és lakossági bankkártyákra kiterjedően. A Posta többes kiemelt közvetítőként jár el, míg a szolgáltatásokat az Erste Bank Hungary Nyrt. nyújtja. A kínált kártyák szokásos betéti kártyák.
(58)
A fizetési kártyák elfogadása tekintetében a postahivatalokat POS-terminálokkal szerelték fel, amelyek lehetővé teszik a bankkártyával történő készpénzfelvételt. A kérelmező úgy érvel, hogy az ügyfelek szemszögéből ugyanaz a szolgáltatás (készpénz felvétele) igénybe vehető a bankpénztárban való készpénzfelvétel vagy harmadik felek által nem postahivatalokban üzemeltett másik POS-terminál révén, vagyis a termékek helyettesíthetőek.
(59)
A Bizottság korábban két fő, fizetési kártyával kapcsolatos tevékenységet különböztetett meg (23): egyrészt a kártyák magánszemélyek és vállalatok részére való kibocsátását, másrészt a kereskedők kártyaelfogadás lehetősége céljából való „megszerzését”. Emellett a fizetési kártya kibocsátására irányuló tevékenységen belül a Bizottság korábbi határozataiban (24) megvizsgálta a különbözőfajta kártyák közötti különbségtétel lehetőségét, azonban végül a pontos meghatározást nyitva hagyta.
(60)
A jelen határozat alkalmazásában, a versenyszabályok megsértése nélkül három termékpiacot kell figyelembe venni, mégpedig a hitelkártyapiacot, a betétikártya-piacot, valamint a kártyák elfogadását.
(61)
A kártyák elfogadásának piacát illetően a kérelmező által meghatározott termékpiac nem az a piac, amelyet a korábbi, a (59) preambulumbekezdésben említett bizottsági határozatokban általában meghatároztak. Az „eredeti” kártyaelfogadási piac az, amely azon kereskedőkből áll, akik elfogadják a kártyás fizetést. Egy másik lehetséges kártyaelfogadási piac azon bankokból áll, amelyek kártyaelfogadási szolgáltatásokat kínálnak az ilyen kereskedők számára. Ugyanakkor, ahogy azt a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) is megerősíti (25) a Posta esetében, figyelemmel arra, hogy a POS-berendezések azon két bank ATM-automatáiként működnek, amelyek számára a Posta közvetítőként eljár, „a Magyar Posta valószínűleg helyesen szolgáltatott a koncentrációval kapcsolatosan olyan adatokat, amelyek a működő ATM-automaták számán alapulnak”.
(62)
A földrajzi piac szempontjából a korábbi bizottsági ügyekben (26) rámutattak, hogy a fizetési kártyák piaca kiterjedését tekintve nemzeti, annak ellenére, hogy a Bizottság elismerte, hogy a jövőben helye lehet a piac kiszélesítésének. A jelen ügyben földrajzi piacnak Magyarország egész területe tekintendő.
(63)
2007 és 2009 között a Posta piaci részesedése kevesebb mint 1 % volt a hitelkártyák piacán, kevesebb mint 3 % a betéti kártyák piacán, valamint kevesebb mint 6 % a kártyaelfogadás piacán, ahogy azokat a kérelmező meghatározta.
(64)
A Gazdasági Versenyhivatal (27) szerint az általa és a Magyar Nemzeti Bank által a közelmúltban végzett felmérés alapján a betéti kártyákat kibocsátó 24 bank közül az öt legnagyobb bank összesített piaci részesedése a betéti kártyák kibocsátása területén körülbelül 82 % volt. Ugyanezen forrás szerint a hitelkártyák kibocsátásának piaca kevésbé koncentrált; a hitelkártyákat kibocsátó 18 bank közül a hét legnagyobb bank összesített piaci részesedése 68 %. Emellett a kérelem szerint az elfogadás ágazatában a koncentráció magas szintjét jelzi, hogy az összes ATM háromnegyedét négy bank üzemelteti.
(65)
A Posta alacsony piaci részesedésére, valamint a Posta tevékenységére versenynyomást gyakorló további bankok és pénzügyi intézmények jelenlétére tekintettel megállapíthatjuk, hogy a jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
(66)
A szolgáltatások e kategóriája a pénzügyi eszközök értékesítését, valamint különleges befektetési termékek marketingjét foglalja magában. A kínált pénzügyi eszközök Magyar Állam által kibocsátott értékpapír, államkötvények (magyar állampapírok) befektetési jegyek (alapok), az Erste Befektetési Zrt. befektetési alapjai, más értékpapírok, és különleges, a Fundamenta Lakáskassza Zrt., illetve az OTP Lakástakarékpénztár Zrt. nevében közvetítőként értékesített lakás-előtakarékossági megállapodások, kötvények.
(67)
A korábbi ügyekben a Bizottság nyitva hagyta az a kérdést, hogy e szolgáltatások mindegyike elkülönült termékpiacot alkothat-e (28). A meghatározás a jelen ügyben is nyitva marad, mivel a Posta által közvetítőként nyújtott szolgáltatások nem vetnek fel versenyjogi kérdéseket, függetlenül a mérlegelt alternatív piacmeghatározástól.
(68)
Ami a földrajzi terjedelmet illeti, a Bizottság úgy vélte (29), hogy a piaci szegmensek többsége nemzetközi terjedelmű, azonban egyes szegmenseket nemzeti szempontból elemzett (30). A földrajzi piac pontos meghatározása nyitva marad, és a jelen ügyben földrajzi piacnak Magyarország területe tekintendő.
(69)
2007 és 2009 között a Posta részesedése kevesebb mint 4 % volt az államkötvények piacán, 3 % és 9 % között volt a befektetési jegyek piacán, kevesebb mint 2 % volt a kötvények piacán, valamint kevesebb mint 4 % volt a lakás-előtakarékossági megállapodások piacán.
(70)
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
(71)
A Posta életbiztosítást kínál a Magyar Posta Életbiztosító Zrt. nevében, valamint nem életbiztosításokat a Magyar Posta Biztosító Zrt. nevében.
(72)
Korábbi határozataiban (31) a Bizottság a biztosítások fajtáinak három tág kategóriáját különböztette meg, mégpedig: életbiztosítás, nem életbiztosítás és viszontbiztosítás. Emellett megállapítást nyert, hogy keresleti oldalról az életbiztosítások és a nem életbiztosítások annyi egyedi termékpiacra oszthatók, ahány különböző lefedett kockázat létezik. Az életbiztosítással kapcsolatban a Bizottság a korábbi határozatokban a következő szegmentációkat vizsgálta meg: egyéni életbiztosítás, csoportos életbiztosítás és befektetési egységekhez kötött életbiztosítás, vagy másként egyéni védelem, csoportos védelem, egyéni nyugdíj, csoportos nyugdíjak, megtakarítások és befektetések. (32) A nem életbiztosítással kapcsolatban a Bizottság korábban vizsgálta többek között a motor-, tűz-, szállítási, egészség-, vagyon-, általános polgári felelősség-, baleset-, jogvédelmi, munkahelyi baleset- és hitelbiztosításokat. (33) Ugyanakkor a kínálati oldali megfontolások szélesebb termékpiacokat eredményezhetnek. A jelen határozat alkalmazásában a termékpiac pontos meghatározását nyitva lehet hagyni.
(73)
A Bizottság a múltban elemezte a biztosítási termékek forgalmazását is, és megerősítette, hogy az érintett piac az életbiztosítások és a nem életbiztosítások forgalmazása tekintetében is magában foglalja valamennyi külső (vagyis harmadik félhez tartozó vagy nem saját) forgalmazási csatornát, így a brókereket, ügynököket és egyéb közvetítőket (34). Ugyanakkor a jelen határozat alkalmazásában a termékpiac pontos meghatározását nyitva lehet hagyni.
(74)
A földrajzi piac vonatkozásában a Bizottság korábbi határozataiban (35) az életbiztosítások piacait úgy határozta meg, hogy azok terjedelme nemzeti a nemzeti forgalmazási csatornák, a kialakult piaci struktúra, a fiskális megszorítások és a különböző szabályozó rendszerek miatt. Ugyanezt a megközelítést alkalmazzuk a jelen ügyben, és földrajzi piacnak Magyarország teljes területe tekintendő.
(75)
2007 és 2009 között a Posta piaci részesedése kevesebb mint 5 % (36) volt az életbiztosítási termékek piacán, és kevesebb mint 1 % (37) a nem életbiztosítási termékek piacán. Ezek az adatok arra utalnak, hogy a biztosítások közvetítése terén szintén alacsonyak a piaci részesedések.
(76)
Ugyanezekben az években az első három versenytárs összesített piaci részesedése 52,29 %, 51,08 % és 50,1 % volt az életbiztosítási termékek piacán, és 54,84 %, 52,56 % és 51,66 % a nem életbiztosítási termékek piacán.
(77)
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek.
IV. KÖVETKEZTETÉSEK
(78)
Tekintettel a (11)-(77) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezőkre, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt Magyarországon a következő tevékenységek tekintetében teljesítettnek kell tekinteni:
a)
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz elhelyezését fizetési számlán;
b)
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz felvételét fizetési számláról;
c)
készpénz-átutalási szolgáltatások;
d)
folyószámlák, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítése;
e)
hitelközvetítés;
f)
hitelintézetek által kibocsátott fizetési kártyák közvetítése és elfogadása;
g)
befektetések és különleges célú megtakarítások közvetítése mások nevében;
h)
biztosítási termékek közvetítése.
(79)
Mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele is teljesül, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a (78) preambulumbekezdésben felsorolt szolgáltatások nyújtását Magyarországon lehetővé tevő szerződéseket ítélik oda, sem pedig akkor, ha az ilyen tevékenységek Magyarországon való folytatására szerveznek tervpályázatot.
(80)
A Posta által végzett pénzügyi szolgáltatások a 2004/17/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti postai szolgáltatások kiegészítői. A Posta által végzett postai szolgáltatások nem képezik a mentesítés iránti kérelem tárgyát, ezért e tevékenységekre a 2004/17/EK irányelv rendelkezései továbbra is alkalmazandók. Ebben az összefüggésben a Bizottság ismét felhívja a figyelmet, hogy a több tevékenységet magában foglaló közbeszerzési szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkével összhangban kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. „vegyes” közbeszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, és az alól nem mentesített tevékenységek támogatására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes közbeszerzések esetében, ahol az alapvető cél a postai tevékenységek támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Amennyiben lehetetlen objektív módon megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni.
(81)
E határozat alapját a Magyar Posta és a Gazdasági Versenyhivatal által benyújtott információk alapján a 2011 júliusától októberéig fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. E határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek többé nem teljesülnek.
(82)
Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2004/17/EK irányelv nem alkalmazható az ajánlatkérő felek által odaítélt, és a Magyarországon megvalósítandó következő szolgáltatásokat lehetővé tevő szerződésekre:
a)
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz elhelyezését fizetési számlán;
b)
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz felvételét fizetési számláról;
c)
készpénz-átutalási szolgáltatások;
d)
folyószámlák, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítése;
e)
hitelközvetítés;
f)
hitelintézetek által kibocsátott fizetési kártyák közvetítése és elfogadása;
g)
befektetések és különleges célú megtakarítások közvetítése mások nevében;
h)
biztosítási termékek közvetítése.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a Magyar Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 16-án.