NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 547/2012
ze dne 25. června 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice 2009/125/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3 v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede prováděcí opatření týkající se výrobků používaných v systémech elektrického pohonu, jako jsou například vodní čerpadla.
(3)
Vodní čerpadla, která jsou součástí systémů elektrického pohonu, jsou v různých čerpacích postupech nezbytná. Celkový potenciál pro hospodárné zlepšení energetické účinnosti těchto čerpacích systémů činí zhruba 20 % až 30 %. Ačkoliv největší úspory přinášejí motory, jedním z faktorů, které přispívají k takovým zlepšením, je používání energeticky účinných čerpadel. Vodní čerpadla jsou tudíž prioritním výrobkem, pro nějž by měly být stanoveny požadavky na ekodesign.
(4)
Systémy elektrického pohonu zahrnují celou řadu elektrických spotřebičů jako například motory, pohony, čerpadla nebo ventilátory. Vodní čerpadla jsou jedním z těchto produktů. Pro motory jsou minimální požadavky stanovené v samostatném aktu, a sice v nařízení Komise (ES) č. 640/2009 (2). Toto nařízení tudíž stanoví pouze minimální požadavky na hydraulickou výkonnost vodních čerpadel bez motoru.
(5)
Mnohá čerpadla se zabudovávají do jiných výrobků, aniž by byla uváděna na trh samostatně. Aby mohl být plně realizován potenciál úspor energie, měly by ustanovením tohoto nařízení podléhat i vodní čerpadla zabudovávaná do jiných výrobků.
(6)
Komise provedla přípravnou studii, v níž analyzovala technická, ekologická a ekonomická hlediska vodních čerpadel. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny.
(7)
Z přípravné studie plyne, že vodní čerpadla jsou na trh Unie uváděna ve velkém počtu. Jejich spotřeba energie ve fázi užívání je nejvýznamnějším environmentálním hlediskem všech fází jejich životního cyklu, přičemž jejich roční spotřeba elektrické energie dosáhla za rok 2005 109 TWh, což odpovídá 50 Mt emisí CO2. Očekává se, že bez opatření omezujících spotřebu by jejich spotřeba elektrické energie vzrostla v roce 2020 na 136 TWh. Byl vyvozen závěr, že spotřebu elektrické energie ve fázi užívání výrobku lze výrazně zlepšit.
(8)
Z přípravné studie vyplývá, že jediným významným parametrem ekodesignu uvedeným v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES je spotřeba elektrické energie ve fázi užívání.
(9)
Zlepšení spotřeby elektřiny ve fázi užívání vodních čerpadel by mělo být dosaženo použitím stávajících nechráněných hospodárných technologií, které mohou snížit celkové kombinované náklady na nákup a provoz.
(10)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na energetickou spotřebu vodních čerpadel v Evropské unii, čímž by měly přispět k fungování vnitřního trhu a ke zlepšení environmentální výkonnosti těchto výrobků.
(11)
Výrobcům by měla poskytnuta přiměřená lhůta na příslušnou změnu designu výrobků. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost vodních čerpadel a aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak pro malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(12)
Stanovení spotřeby elektrické energie by se mělo provádět spolehlivými, přesnými a opakovatelnými metodami měření, které zohledňují nejmodernější vědecké poznatky, případně i s využitím harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány uvedenými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (3).
(13)
Toto nařízení by mělo zvýšit pronikání technologií, které zlepšují dopad životního cyklu vodních čerpadel na životní prostředí, na trh, čímž by ve srovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření, dle odhadů došlo v roce 2020 k úsporám energie ve výši 3,3 TWh.
(14)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci poskytovat informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES.
(16)
V zájmu omezení dopadů vodních čerpadel na životní prostředí by výrobci měli poskytovat příslušné informace o demontáži, recyklaci nebo likvidaci výrobků.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné technologie s vysokou energetickou účinností. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci dostupných osvědčených technologií pro snížení spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění hydrodynamických vodních čerpadel pro čerpání čisté vody na trh, včetně případů, kdy jsou tato čerpadla zabudována do jiných výrobků.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
vodní čerpadla určená výhradně pro čerpání čisté vody při teplotách pod - 10 °C nebo nad 120 °C, s výjimkou požadavků na informace podle přílohy II bodu 2 odst. 11 až 13;
b)
vodní čerpadla určená pouze pro využití při hašení požárů;
c)
pístová vodní čerpadla;
d)
samonasávací vodní čerpadla.
Článek 2
Definice
Kromě definic uvedených ve směrnici 2009/125/ES se použijí tyto definice:
1)
„vodním čerpadlem“ se rozumí hydraulická část zařízení, která fyzicky či mechanicky dopravuje čistou vodu a jejíž konstrukce je jedna z níže uvedených:
-
čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky (ESOB),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém uspořádání (ESCC),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání (ESCCi),
-
vertikální vícestupňové (MS-V);
-
ponorné vícestupňové (MSS);
2)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem“ se rozumí ucpávkové jednostupňové hydrodynamické vodní čerpadlo s axiálním vstupem určené pro tlaky do 16 barů, se specifickými otáčkami ns v rozmezí 6 až 80 otáček/min., minimálním jmenovitým průtokem 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), maximálním výkonem na hřídeli 150 kW, maximální dopravní výškou 90 m při jmenovité rychlosti 1 450 otáček/min a maximální dopravní výškou 140 m při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min;
3)
„jmenovitým průtokem“ se rozumí dopravní výška a průtok, který výrobce zaručí za běžných provozních podmínek;
4)
„ucpávkovým“ se rozumí utěsnění styku hřídele mezi oběžným kolem a tělesem čerpadla a motorem. Hnací motor zůstává suchý;
5)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem s vlastními ložisky“ (ESOB) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky;
6)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém uspořádání“ (ESCC) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem, u nějž je prodloužená hřídel motoru i hřídelí čerpadla;
7)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání“ (ESCCi) se rozumí vodní čerpadlo, u nějž je vstup vody na stejné ose jako výstup vody;
8)
„vertikálním vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MS-V) se rozumí ucpávkové vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo, v němž jsou oběžná kola namontována na vertikální rotující hřídeli, určené pro tlaky do 25 barů, s jmenovitou rychlostí 2 900 otáček/min a maximálním průtokem 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
9)
„ponorným vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MSS) se rozumí vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo s jmenovitým vnějším průměrem 4″ (10,16 cm) nebo 6″ (15,24 cm) určené pro provoz ve vrtech při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min při provozních teplotách v rozmezí 0 °C až 90 °C;
10)
„hydrodynamickým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu prostřednictvím hydrodynamických sil;
11)
„pístovým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu uzavřením objemu čisté vody a jejím vytlačením do místa výstupu;
12)
„samonasávacím vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu a které je možno zapnout a/nebo provozovat i tehdy, je-li naplněno vodou jen částečně;
13)
„čistou vodou“ se rozumí voda s maximálním obsahem neabsorbovaných volných pevných látek ve výši 0,25 kg/m3 a maximálním obsahem rozpuštěných volných pevných látek ve výši 50 kg/m3 za předpokladu, že celkový obsah plynu ve vodě nepřesáhne objem nasycenosti. Jakékoliv přídatné látky potřebné k tomu, aby se zamezilo zamrzání vody až do - 0 °C, se nezohlední.
Definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na minimální účinnost, jakož i požadavky na informace pro hydrodynamická vodní čerpadla jsou stanoveny v příloze II.
Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
1)
od 1. ledna 2013 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. a);
2)
od 1. ledna 2015 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. b);
3)
od 1. ledna 2013 musí informace o vodních čerpadlech splňovat požadavky stanovené v bodu 2 přílohy II.
Dodržování požadavků na ekodesign bude hodnoceno a počítáno podle kritérií stanovených v příloze III.
U jiných parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou třeba žádné požadavky na ekodesign.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES je interní kontrola designu uvedená v příloze IV zmíněné směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V zmíněné směrnice.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států u požadavků na ekodesign stanovených v příloze II tohoto nařízení postup ověřování uvedený v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty vodních čerpadel s nejlepšími výkonnostními parametry, která jsou dostupná na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Přezkum
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost ho Komise přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Cílem přezkumu je zaujmout rozšířený přístup k danému produktu.
Komise do 1. ledna 2014 přezkoumá toleranční hodnoty použité v metodologii pro výpočet energetické účinnosti.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2012.
A BIZOTTSÁG 547/2012/EU RENDELETE
(2012. június 25.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vízszivattyúk környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni az elektromos motorrendszerekben alkalmazott termékekre, köztük a vízszivattyúkra vonatkozóan.
(3)
Az elektromos motorrendszerekbe illeszkedő vízszivattyúk számos szivattyúzási műveletben játszanak alapvető szerepet. E szivattyúrendszerek energiafelhasználásának hatásfoka költséghatékony módon összesen mintegy 20-30 %-kal lenne javítható. Bár a legtöbb energiamegtakarítás a motoroknál érhető el, a hatásfok javítását az energiahatékony szivattyúk alkalmazása is segíti. A vízszivattyúk ezért olyan kiemelt termékkört képviselnek, amelyre helyénvaló környezetbarát tervezési követelményeket megállapítani.
(4)
Az elektromos motorrendszerek közé különböző energiával kapcsolatos termékek, így például a motorok, a hajtások, a szivattyúk és a ventilátorok tartoznak. Tehát a vízszivattyúk is itt szerepelnek. A motorokra vonatkozó minimumkövetelményeket külön jogi aktus, a 640/2009/EK bizottsági rendelet (2) határozza meg. Ezért a jelen rendelet csak a motor nélkül tekintett vízszivattyúk hidraulikai jellemzőire vonatkozóan állapít meg minimumkövetelményeket.
(5)
Számos szivattyú külön nem, csupán más termékekbe beépítve kerül piaci forgalomba. Annak érdekében, hogy az energiamegtakarításban rejlő lehetőségek költséghatékony módon maradéktalanul kihasználhatók legyenek, indokolt, hogy e rendelet rendelkezései a más termékekbe beépített szivattyúkra is alkalmazandók legyenek.
(6)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a vízszivattyúk műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette annak eredményeit.
(7)
Az előkészítő vizsgálatok rámutattak arra, hogy a vízszivattyúk az Európai Unióban nagy mennyiségben kerülnek piaci forgalomba. Teljes termékciklusukat tekintve az üzemeltetésük során elfogyasztott energia mennyisége képezi legfontosabb környezetvédelmi jellemzőjüket, és éves villamosenergia-fogyasztásuk 2005-ben 109 TWh volt, ami 50 Mt szén-dioxid kibocsátásának felel meg. Az előrejelzések szerint korlátozó intézkedések nélkül ez az energiafogyasztás 2020-ig 136 TWh-ra fog nőni. Megállapítást nyert, hogy az üzemeltetésük során elfogyasztott villamos energia mennyisége jelentős mértékben csökkenthető.
(8)
Az előkészítő vizsgálatok arra is rámutattak, hogy a 2009/125/EK irányelv I. melléklete 1. részének alkalmazásában a környezetbarát terméktervezés szempontjából egyedül az üzem közbeni villamosenergia-fogyasztás lényeges paraméter.
(9)
A vízszivattyúk üzem közbeni villamosenergia-fogyasztását olyan meglévő, költséghatékony, nem saját fejlesztésű műszaki megoldások útján célszerű javítani, amelyek csökkentik e szivattyúk beszerzési és üzemeltetési költségének összegét.
(10)
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeknek indokolt az Európai Unió teljes egészében harmonizálniuk a vízszivattyúk energiafelhasználására vonatkozó követelményeket, ezen keresztül pedig hozzájárulniuk a belső piac működéséhez és a szóban forgó termékek környezetvédelmi jellemzőinek javításához.
(11)
A gyártóknak kellő időt indokolt kapniuk termékeik átalakításához. Ezt az időt úgy helyénvaló megállapítani, hogy elkerülhetők legyenek a vízszivattyúk működésére gyakorolt kedvezőtlen hatások; indokolt továbbá tekintettel lenni a gyártóknál - különösen a kis- és középvállalkozásoknál - felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései mielőbb teljesüljenek.
(12)
Az energiafogyasztás meghatározására olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket indokolt alkalmazni, amelyek figyelembe veszik a technológia általánosan elismert fejlettségi szintjét, ezen belül különösen - ha rendelkezésre állnak - a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) I. mellékletében felsorolt európai szabványosító testületek által elfogadott harmonizált szabványokat.
(13)
Ez a rendelet várhatóan növelni fogja a vízszivattyúk teljes termékciklusra vonatkozó környezeti hatásának javulását eredményező műszaki megoldások piaci részesedését, aminek eredményeképpen 2020-ig - az intézkedés hiányában tapasztalható fogyasztáshoz képest - 3,3 TWh energiamegtakarítással lehet számolni.
(14)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(15)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos információkat megadjanak.
(16)
A vízszivattyúk környezeti hatásainak további mérséklése érdekében indokolt, hogy a gyártók megfelelő adatokat szolgáltassanak az életciklus végén végzendő szétszereléshez, újrafeldolgozáshoz, illetve ártalmatlanításhoz.
(17)
Ebben a rendeletben indokolt referenciaértékeket megállapítani azokra a jelenleg rendelkezésre álló technológiákra vonatkozóan, amelyek az energiafelhasználás hatásfoka szempontjából kedvezőek. Ezáltal biztosítható, hogy - különösen a kis- és középvállalkozások számára - a releváns információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, ami az érintett termékkörben elő fogja segíteni az energiafogyasztást mérséklő legjobb, rendelkezésre álló műszaki megoldások alkalmazását.
(18)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet környezetbarát tervezési követelményeket állapít meg a tiszta víz szivattyúzására szolgáló örvényszivattyúk forgalomba hozatalára vonatkozóan, beleértve azt az esetet is, amikor az említett vízszivattyúk más termékbe vannak beépítve.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
a kifejezetten tiszta víz - 10 °C-nál alacsonyabb vagy 120 °C-nál magasabb hőmérsékleten történő szivattyúzására tervezett vízszivattyúkra, kivéve a II. melléklet 2. szakaszának 11-13. pontja vonatkozásában;
b)
a kizárólag tűzoltási célú alkalmazásokban való felhasználásra tervezett vízszivattyúkra;
c)
a térfogat-kiszorításos vízszivattyúkra;
d)
az önfelszívó vízszivattyúkra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv fogalommeghatározásain túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „vízszivattyú”: készülék olyan hidraulikus része, amely fizikai vagy mechanikai behatás útján tiszta vizet mozgat, és a következő típusok valamelyikébe tartozik:
saját csapágyazású csigaházas (ESOB),
közvetlen hajtású csigaházas (ESCC),
közvetlen hajtású axiális átömlésű csigaházas (ESCCi),
függőleges tengelyű többfokozatú (MS-V),
merülőmotoros többfokozatú (MSS);
2. „csigaházas vízszivattyú”: víz szivattyúzására szolgáló, legfeljebb 16 bar nyomásra tervezett, 6 rpm és 80 rpm közötti ns jellemző fordulatszámú, legalább 6 m3/h (1,667×10-3 m3/s) mért térfogatáramú, legfeljebb 150 kW tengelyteljesítményű, 1 450 rpm névleges fordulatszám mellett legfeljebb 90 m és 2 900 rpm névleges fordulatszám mellett legfeljebb 140 m szállítómagasságú egyfokozatú tömszelencés csigaházas örvényszivattyú;
3. „mért térfogatáram”: a gyártó által rendes üzemi körülmények között garantált szállítómagasság és térfogatáram;
4. „tömszelencés”: a szivattyútestben lévő járókerék és a motor között hézagmentes tengelykapcsolattal rendelkező. A motor meghajtást végző alkatrésze mindvégig száraz marad;
5. „saját csapágyazású csigaházas vízszivattyú” (ESOB): saját csapágyazással rendelkező csigaházas vízszivattyú;
6. „közvetlen hajtású csigaházas vízszivattyú” (ESCC): olyan csigaházas vízszivattyú, amelyben a szivattyú tengelye a motortengely merev meghosszabbítása;
7. „közvetlen hajtású axiális átömlésű csigaházas vízszivattyú” (ESCCi): olyan vízszivattyú, amelynek szívó- és nyomócsonkja egyetlen tengely mentén helyezkedik el;
8. „függőleges tengelyű többfokozatú vízszivattyú” (MS-V): olyan, víz szivattyúzására szolgáló, legfeljebb 25 bar nyomásra tervezett, 2 900 rpm névleges fordulatszámú, legfeljebb 100 m3/h (27,78×10-3 m3/s) térfogatáramú, többfokozatú (i 1) tömszelencés örvényszivattyú, amelynek járókerekei függőleges forgó tengelyre vannak felszerelve;
9. „merülőmotoros többfokozatú vízszivattyú” (MSS): víz szivattyúzására szolgáló, 4″ (10,16 cm) vagy 6″ (15,24 cm) névleges külső átmérőjű, fúrt lyukban, 2 900 rpm névleges fordulatszámon való üzemre tervezett, 0 °C és 90 °C közötti üzemi hőmérsékletű, többfokozatú (i 1) örvényszivattyú;
10. „víz szivattyúzására szolgáló örvényszivattyú”: tiszta vizet hidrodinamikai elven mozgató vízszivattyú;
11. „térfogat-kiszorításos vízszivattyú”: tiszta vizet a víztest egy részének a többitől való elkülönítésével és a szivattyú nyomócsonkja felé való terelésével mozgató vízszivattyú;
12. „önfelszívó vízszivattyú”: tiszta vizet mozgató olyan vízszivattyú, amely úgy is indítható és/vagy üzemeltethető, hogy közben csak részben van telve vízzel;
13. „tiszta víz”: olyan víz, amely legfeljebb 0,25 kg/m3 szabad állapotú nem abszorbens szilárd anyagot és legfeljebb 50 kg/m3 oldott szilárd anyagot tartalmaz, és amelynek teljes gáztartalma nem haladja meg a telítési értéket. Figyelmen kívül kell hagyni azokat az adalékszereket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy - 10 °C hőmérsékletig megakadályozzák a víz fagyását.
A II-V. mellékletben alkalmazandó fogalommeghatározásokat az I. melléklet tartalmazza.
3. cikk
A környezetbarát tervezés követelményei
A víz szivattyúzására szolgáló örvényszivattyúkra alkalmazandó minimális hatásfok-követelményeket és termékinformációs követelményeket a II. melléklet tartalmazza.
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeket a következő időütemezésnek megfelelően kell alkalmazni:
1.
2013. január 1-jétől a vízszivattyúk hatásfokának teljesítenie kell a II. melléklet 1. szakaszának a) pontjában foglalt minimumkövetelményeket.
2.
2015. január 1-jétől a vízszivattyúk hatásfokának teljesítenie kell a II. melléklet 1. szakaszának b) pontjában foglalt minimumkövetelményeket.
3.
2013. január 1-jétől a vízszivattyúkról nyújtott tájékoztatásnak teljesítenie kell a II. melléklet 2. szakaszában foglalt követelményeket.
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények teljesülését a III. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
A 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében a környezetbarát tervezésre vonatkozóan előírt további követelményeket nem szükséges figyelembe venni.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
A 2009/125/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott megfelelőségértékelési irányítási rendszert kell alkalmazni.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti, az e rendelet II. mellékletében meghatározott környezetbarát tervezési követelmények ellenőrzésére irányuló piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az e rendelet IV. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
Az e rendelet hatálybalépésének időpontjában a piacon hozzáférhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező vízszivattyúk indikatív referenciaértékeit az V. melléklet tartalmazza.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológia fejlődése fényében felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően négy évvel a konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálatnak a szabályozás alá vont termékek körének szélesítését kell céloznia.
A Bizottság 2014. január 1-jéig felülvizsgálja az energiahatékonyság számítási módszerében alkalmazott tűréseket.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. június 25-én.