NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
A BIZOTTSÁG 1258/2011/EU RENDELETE
(2011. december 2.)
az 1881/2006/EK rendeletnek az élelmiszerekben előforduló nitrátok felső határértékei tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az egyes leveles zöldségekben található nitrátok felső határértékeit.
(2)
Egyes esetekben - a helyes mezőgazdasági gyakorlatok terén tapasztalható fejlődések ellenére - a nitrátszint túllépi a felső határértékeket, ezért bizonyos tagállamoknak ideiglenes eltérést engedélyeztek egyes, az adott tagállamok területén termesztett és ottani fogyasztásra szánt olyan leveles zöldségek forgalomba hozatala tekintetében, amelyek nitrátszintje magasabb a megállapított felső határértékeknél.
(3)
A fejes salátában és a parajban előforduló nitrátok tekintetében megállapított felső határértékek alkalmazása óta számos vizsgálatot végeztek a nitrátoknak a fejes salátában és a parajban való előfordulásával kapcsolatos tényezőkre, valamint a fejes saláta és a paraj nitráttartalmának a lehető legalacsonyabb szintre való csökkentése céljából meghozandó intézkedésekre vonatkozóan. A fejes saláta és a paraj nitrátszintjének csökkentését célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatok terén elért előrelépés, valamint e helyes mezőgazdasági gyakorlatok szigorú alkalmazása ellenére az Unió egyes régióiban nem lehetséges következetesen biztosítani, hogy a fejes saláta és a paraj nitrátszintje a jelenlegi felső határértékek alatt maradjon. Ennek oka, hogy a nitrátoknak a salátában és a parajban való előfordulása szempontjából az éghajlat és különösen a fényviszonyok a legmeghatározóbb tényezők. Ezeket az éghajlati viszonyokat a termelő nem tudja sem irányítani, sem pedig megváltoztatni.
(4)
Annak érdekében, hogy naprakész tudományos alapot lehessen biztosítani a zöldségekben előforduló nitrátokból eredő kockázatok kezelését célzó hosszú távú stratégiához, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által elkészített, az új információkat is figyelembe vevő tudományos kockázatértékelésre volt szükség. Ennek az értékelésnek figyelembe kellett vennie minden, a kockázatokkal és előnyökkel kapcsolatos releváns szempontot; például mérlegelnie kellett a nitrát esetleges negatív hatását a zöldségfogyasztásból eredő olyan esetleges pozitív hatásokkal szemben, mint az antioxidáns hatások vagy más olyan jellemzők, amelyek valamilyen módon megszüntetik vagy ellensúlyozzák a nitrátokból eredő kockázatokat és a nitrozo-vegyületek képződését.
(5)
A Bizottság kérésére az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testülete (a továbbiakban: testület) 2008. április 10-én tudományos véleményt (3) fogadott el a zöldségekben előforduló nitrátokról. A testület összevetette a zöldségekből eredő nitrátexpozíció kockázatait és előnyeit. Általánosságban véve nem valószínű, hogy a zöldségekből eredő nitrátexpozíció becsült szintje kimutatható egészségi kockázatokkal jár, ezért inkább a zöldségfogyasztás elismert jótékony hatásai a fontosabbak. A testület elismerte, hogy bizonyos helyzetekben (pl. kedvezőtlen helyi/házi termesztési viszonyok esetén) eseti mérlegelésre van szükség, így például az étrend jelentős részét kitevő zöldségek, illetve a nagy mennyiségben zöldséget, például rukkolát fogyasztó egyének esetén.
(6)
A megfelelő intézkedésekről, valamint a csecsemőkre és kisgyermekekre az akut étkezési expozíció által jelentett esetleges kockázatok miatti aggodalmakról folytatott vitát követően a Bizottság az EFSA-t egy kiegészítő tudományos állásfoglalás elkészítésére kérte fel a zöldségekben előforduló nitrátokra vonatkozóan; ebben az állásfoglalásban részletesebben megvizsgálják a friss zöldségekben található nitrátokkal kapcsolatos, a csecsemőkre és kisgyermekekre jelentett esetleges kockázatokat, figyelembe véve az akut étkezési kitettséget és a nitrátok zöldségekben való jelenlétére vonatkozó legújabb adatokat, valamint a csecsemők és kisgyermekek tekintetében feltárt részletes zöldségfogyasztási adatokat, illetve hogy lehetséges lenne-e a leveles zöldségekben előforduló nitrátokra vonatkozóan megállapított jelenlegi felső határértékeknél valamivel magasabb értékeket megállapítani. A testület 2010. december 1-jén állásfoglalást fogadott el a leveles zöldségekben előforduló nitrátokból eredő, a csecsemőkre és kisgyermekekre jelentett esetleges közegészségügyi kockázatokról (4).
(7)
Állásfoglalásában a testület arra a következtetésre jutott, hogy a nitrátexpozíció a friss parajból főzött parajra vonatkozóan megállapított jelenlegi vagy előirányzott felső határértékek mellett valószínűleg nem jelent egészségügyi problémát; mindamellett a kockázat nem zárható ki azon csecsemők esetében, akik naponta egynél több étkezés alkalmával fogyasztanak parajt. Az EFSA megjegyezte, hogy reprezentatív adatok hiányában nem vette figyelembe a nitráttartalomnak az élelmiszerek feldolgozása - például mosás, hámozás és/vagy főzés - miatt bekövetkező esetleges változását. Az, hogy nem vették figyelembe az élelmiszer-feldolgozás nitrátszintre gyakorolt mennyiségi hatását, az expozíció túlbecsülését eredményezheti. Az EFSA azt is megállapította továbbá, hogy a fejes saláta nitrátszintje a gyermekek egészsége szempontjából nem ad okot aggodalomra. A fejes saláta és a paraj tekintetében megállapított jelenlegi felső határértékek, illetve a jelenlegi felső határértékeknél 500 mg/kg-mal magasabbra előirányzott felső határértékek betartatásának csekély hatása lenne.
(8)
Annak érdekében, hogy az Európai Unió valamennyi régiójában jogbiztonságot lehessen nyújtani azon termelők számára, amelyek szigorúan alkalmazzák a fejes saláta és a paraj nitráttartalmának a legalacsonyabb szintre való csökkentését célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatokat, helyénvaló kis mértékben megemelni a salátában és a parajban előforduló nitrátok tekintetében megállapított felső határértékeket; ez az intézkedés nem jelent veszélyt a közegészségre.
(9)
Mivel a rukkola nitrátszintje néha nagyon magas, helyénvaló a rukkola tekintetében felső határértéket megállapítani. A rukkolára megállapított felső határértéket a nitrátszint csökkentése céljából két év elteltével felül kell vizsgálni; ez idő alatt pontosítani kell, mely tényezők játszanak szerepet a nitrátok rukkolában való előfordulásában, és teljes körűen alkalmazni kell a rukkola nitráttartalmának minimálisra való csökkentését célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatokat.
(10)
Miután a Bizottság az EFSA-t bízta meg azzal, hogy egyetlen adatbázisba gyűjtse össze az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok, köztük a nitrátok valamennyi előfordulási adatait, helyénvaló, hogy az eredményekről közvetlenül az EFSA kapjon tájékoztatást.
(11)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1881/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdését el kell hagyni.
2.
A 9. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A tagállamok ellenőrzik az esetleg magas nitráttartalmú zöldségek, különösen a leveles zöldségek nitrátszintjét, és rendszeresen tájékoztatják az EFSA-t az ellenőrzések eredményeiről.”
3.
Az I. mellékletben az 1. szakasz: „Nitrát” helyébe e rendelet mellékletének szakasza lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. A rukkola tekintetében a melléklet 1.5. pontjában megállapított felső határértékeket ugyanakkor 2012. április 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 2-án.