NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 500/2012
ze dne 13. června 2012,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „úmluva“).
(2)
Na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 přijala Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), která byla zřízena na základě úmluvy, doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. V očekávání nabytí účinnosti doporučení 08-05 bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (3).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Za účelem obnovy populace stanoví doporučení 10-04 další snížení úrovně celkových přípustných odlovů, posílení opatření omezující lovnou kapacitu a posílení opatření kontroly, zejména v souvislosti s přemísťováním a umísťování do klecí, a předpokládá, že v roce 2012 poskytne Stálý výbor pro výzkum a statistiku dodatečné pokyny ohledně zjišťování míst tření ryb a zřizování přírodních rezervací.
(4)
Doporučení 10-04 je pro Unii závazné.
(5)
Navíc jsou některá ustanovení nařízení (ES) č. 302/2009 zastaralá a měla by být zrušena. Další ustanovení by měla být aktualizována, aby odrážela změny právních předpisů, zejména změny vyplývající z přijetí.nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky. (4)
(6)
Za účelem poskytnutí jednotných podmínek k přemísťování, umísťování do klecí a zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
(7)
Termín „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 302/2009 by měl být změněn s ohledem na vstup Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009.
(8)
Doporučení 10-04 nabylo účinnosti dne 13. srpna 2011. Všechny smluvní strany úmluvy, včetně Unie, se však dohodly, že budou uplatňovat ustanovení použitelná na přítomnost pozorovatelů, v případě Unie zajištěné členskými státy, od 1. ledna 2011. V důsledku toho je vhodné používat odpovídající ustanovení tohoto nařízení retroaktivně od 1. ledna 2011.
(9)
Nařízení (ES) č. 302/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
V článku 1, čl. 4 odst. 13, čl. 9 odst. 3, 4, 5, 8, 9 a 10, čl. 11 odst. 1, čl. 14 odst. 4, čl. 15 odst. 3, čl. 18 odst. 2, čl. 21 odst. 1 a 4, čl. 23 odst. 6, čl. 29 odst. 1, 3, 4 a 5, čl. 31 odst. 4 a čl. 34 odst. 2 a 3 se slovo „Společenství“ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.
2)
V článku 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Cílem tohoto plánu obnovy, který platí od roku 2007 do konce roku 2022, je dosáhnout biomasy odpovídající maximálním udržitelným výnosům s pravděpodobností nejméně 60 %.“.
3)
Článek 2 se mění takto:
a)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„pomocným plavidlem“ plavidlo používané pro přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z klece nebo z pasti na tuňáky do určeného přístavu nebo na zpracovatelské plavidlo;“;
b)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
„přemístěním“:
i)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní klece;
ii)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní klece;
iii)
jakékoliv přemístění klece s tuňákem obecným z vlečného plavidla na jiné vlečné plavidlo;
iv)
jakékoliv přemístění mrtvého tuňáka obecného z přepravní klece do pomocného plavidla;
v)
jakékoliv přemístění z hospodářství pro tuňáka obecného nebo z pasti na tuňáky na zpracovatelské plavidlo nebo přepravní plavidlo či každé přemístění klece obsahující tuňáka obecného z jednoho hospodářství na druhé;
vi)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z pasti na tuňáky do přepravní klece.“;
c)
písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l)
„chovem“ umístění tuňáka obecného do klece na období delší než šest měsíců s cílem zvýšit biomasu;“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„q)
„odpovědným členským státem“ a „členským státem odpovědným za“ členský stát vlajky nebo členský stát, v jehož jurisdikci se past na tuňáky nebo hospodářství nachází, nebo v případě, že se past na tuňáky nebo hospodářství nachází na volném moři, členský stát, v němž je usazen provozovatel pasti na tuňáky nebo hospodářství;“.
4)
Článek 4 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi předběžný roční plán rybolovu na následující rok. Komise shromáždí předběžné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.
Konečný roční plán rybolovu předloží členské státy Komisi každoročně nejpozději do 31. ledna. Komise shromáždí konečné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být do 1. března každého roku předán sekretariátu ICCAT.“;
b)
odstavce 12 a 14 se zrušují.
5)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Aniž je dotčen odstavec 6, snižuje se lovná kapacita uvedená v odstavcích 2 a 4 a v článku 9 tak, aby:
a)
každý členský stát do počátku roku 2010 odstranil alespoň 25 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
b)
každý členský stát do počátku roku 2011 odstranil alespoň 75 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
c)
každý členský stát do počátku roku 2012 odstranil alespoň 95 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
d)
každý členský stát do počátku roku 2013 odstranil 100 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě.
Výpočet snížení lovné kapacity vychází z míry odlovu pro jednotlivé kategorie plavidel v souladu s metodami schválenými na výročním zasedání ICCAT v roce 2009.
Tento požadavek na snížení se nevztahuje na členský stát, který prokáže, že jeho lovná kapacita odpovídá jeho kvótě.“;
b)
odstavec 9 se nahrazuje tímto:
„9. Každý členský stát vypracuje plán řízení lovné kapacity na období 2010-2013. Tento plán musí být předložen Komisi do 15. srpna 2009 a obsahovat informace uvedené v odstavcích 2, 4, 6 a 7. Tento plán musí rovněž obsahovat podrobné informace o způsobech, které členský stát užívá k odstranění nadměrné kapacity nad rámec vrakování. V případě potřeby se tento plán upraví a každoročně předloží Komisi do 15. srpna každého roku.
Komise shromáždí vnitrostátní plány řízení a začlení je do plánu řízení lovné kapacity Unie, který předloží k projednání a schválení komisi ICCAT.“.
6)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Zakazuje se lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. června do 15. května.“;
b)
odstavec 6 se zrušuje.
7)
V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Zpětné předkládání seznamů se neuznává. Následné změny seznamů uvedených v odstavci 1 provedené během kalendářního roku se uznávají jedině tehdy, pokud se oznámené rybářské plavidlo nemůže zúčastnit rybolovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotčený členský stát o tom okamžitě uvědomí Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o zamýšleném náhradním rybářském plavidle či plavidlech za plavidlo uvedené v odstavci 1; a
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy.“
8)
V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Kromě dodržování článků 14, 15, 23 a 24 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (6) zaznamenává velitel plavidla EU provádějícího odlov do lodního deníku případně informace uvedené v příloze II tohoto nařízení.
9)
V čl. 19 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Společné rybolovné operace s jinými smluvními stranami úmluvy nejsou povoleny.“.
10)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Přemísťování
1. Před jakýmkoliv přemístěním zašle velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, nebo provozovatel hospodářství či pasti na tuňáky, odkud je příslušné přemístění prováděno, příslušným orgánům odpovědného členského státu předběžné oznámení o přemístění, ve kterém uvede:
a)
název plavidla provádějícího odlov, hospodářství nebo pasti na tuňáky a registrační číslo ICCAT;
b)
předpokládaný čas přemístění;
c)
odhadované množství tuňáka obecného, které má být přemístěno;
d)
informace o místě (zeměpisná délka/šířka), kde bude přemístění provedeno, a identifikovatelná čísla klecí;
e)
název přijímajícího vlečného plavidla, počet vlečených klecí a případně registrační číslo ICCAT;
f)
cílový přístav, hospodářství nebo klec tuňáka obecného.
2. Orgány odpovědného členského státu rozhodnou v případě každého přemístění o udělení oprávnění k němu. Za tímto účelem je každému přemístění přiděleno jednoznačné identifikační číslo, které je oznámeno veliteli rybářského plavidla, provozovateli pasti na tuňáky, případně provozovateli hospodářství. Pokud je oprávnění uděleno, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující oprávnění „AUT“ (authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Pokud je oprávnění zamítnuto, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující zamítnutí oprávnění „NEG“ (non-authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Přemístění nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo uděleno oprávnění.
Oprávnění k přemístění uděluje či zamítá členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov, vlečné plavidlo, případně hospodářství či past na tuňáky do 48 hodin po předložení předběžného oznámení o přemístění. Členský stát oprávnění k přemístění neudělí, pokud při přijetí předběžného oznámení o přemístění shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov nebo past na tuňáky uvedené jako plavidlo nebo past, jež ryby ulovily, nemá dostatečnou kvótu;
b)
plavidlo provádějící odlov nebo provozovatel pasti na tuňáky řádně neohlásili množství ryb nebo neměli oprávnění umístit je do klece a nezohlednily toto množství pro využití případné použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného, nebo
d)
vlečné plavidlo uvedené jako plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (kromě plavidel provádějících odlov) oprávněných k provozu lovu tuňáka obecného podle čl. 14 odst. 3 nebo není vybaveno systémem sledování plavidel.
3. V případě, že se přemístění nepovoluje:
a)
členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov vydá příkaz k vypuštění ryb a oznámí veliteli plavidla provádějícího odlov, že přemístění se nepovoluje a že musí vypustit ryby do moře;
b)
velitel plavidla provádějící odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky vypustí ryby do moře;
c)
vypuštění tuňáka obecného do moře je nahráváno na videokameru a sledováno regionálním pozorovatelem ICCAT, který vypracuje zprávu a společně s videonahrávkou ji předloží sekretariátu ICCAT.
4. Při ukončení přemísťování úlovku vyplní velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, provozovatel pasti na tuňáky nebo provozovatel hospodářství prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze VIIIa a předá ho příslušným orgánům odpovědného členského státu.
Příslušné orgány členského státu odpovědného za plavidlo, hospodářství nebo past na tuňáky, odkud se toto přemístění provádí, formuláře prohlášení o přemístění očíslují. Systém číslování zahrnuje třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři pořadová čísla, po nichž následují tři písmena „ITD“ (CPC-20**/xxx/ITD).
Přemístění ryb provází originál prohlášení o přemístění. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel pasti na tuňáky, velitel vlečného plavidla nebo provozovatel hospodářství uchová kopii tohoto prohlášení.
5. Velitelé plavidel provádějících přemístění (včetně vlečných plavidel) uvedou každý den do svých lodních deníků hmotnost a počet přemístěných ryb společně s názvem plavidla provádějícího odlov, jeho vlajkou a registračním číslem ICCAT, názvem a registračním číslem ICCAT všech dalších zúčastněných plavidel, datem a místem přemístění a cílovým hospodářstvím. Lodní deník obsahuje údaje o všech přemístěních provedených v průběhu daného rybolovného období. Uchovává se na palubě a je kdykoli přístupný za účelem kontroly.
6. Oprávnění k přemístění ryb vydané odpovědným členským státem nepředjímá povolení umístit je do klecí.
7. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky, kteří přepravují tuňáka obecného, zajistí, aby přemístění bylo sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Každý videozáznam přemístění je vyhotoven ve dvou kopiích. Jednu kopii obdrží regionální pozorovatel a jednu pozorovatel smluvní strany úmluvy, případně vnitrostátní pozorovatel na palubě vlečné lodi. Kopie předaná pozorovateli smluvní strany úmluvy provází prohlášení o přemístění a příslušné úlovky, na které se vztahuje. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum. Členské státy poskytnou na žádost Komise kopie videozáznamů vědeckému výboru ICCAT.
8. Regionální pozorovatel ICCAT na palubě plavidla provádějícího odlov, uvedený v regionálním programu pozorovatelů ICCAT stanoveném v příloze VII, zaznamená údaje a podá zprávu o provedených přemístěních, ověří polohu plavidla provádějícího odlov v okamžiku přemísťování, sleduje a odhaduje přemístěné úlovky a ověřuje záznamy uvedené v předběžném oznámení o přemístění uvedeném v odstavci 2, a v prohlášení ICCAT o přemístění uvedeném v odstavci 4.
V případech, kdy je odhad regionálního pozorovatele ohledně počtu nebo průměrné hmotnosti úlovku nejméně o 10 % vyšší než odhad velitele plavidla provádějícího odlov, zahájí členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov šetření, které musí být uzavřeno před umístěním do klecí na hospodářství. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, není povoleno umístění do klece a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se odlovu není schválen.
9. Regionální pozorovatelé ICCAT podepíší prohlášení ICCAT o přemístění, jasně uvedou své jméno a číslo ICCAT. Ověří, že prohlášení ICCAT o přemístění bylo řádně vyplněno a předáno veliteli vlečného plavidla.
Při ukončení přemísťování úlovku na rybářské plavidlo vyplní provozovatel pasti na tuňáky prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze IV a zašle je příslušným orgánům svého členského státu.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující přemísťování podle odstavců 2 a 7 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
11)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Umísťování do klece
1. Členský stát odpovědný za hospodářství zašle do jednoho týdne po ukončení umístění do klece zprávu o umístění do klece potvrzenou pozorovatelem členskému státu nebo smluvní straně úmluvy, pod jejichž vlajkou provedla rybářská plavidla odlov tuňáka, a Komisi. Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v prohlášení o umístění do klece, jak je uvedeno v doporučení ICCAT 06-07 o chovu tuňáka obecného.
2. Před každým umístěním do klecí uvědomí příslušný orgán členského státu odpovědného za hospodářství odpovědný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy, pod jejichž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, o umístění množství ryb, jež ulovila plavidla provádějící odlov plující pod jeho vlajkou, do klecí.
3. Členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov požádá příslušný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy odpovědnou za hospodářství o zabavení úlovku a vypuštění ryb do moře v souladu s postupem uvedeným v čl. 22 odst. 3, pokud po obdržení informace uvedené v odstavci 2 shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, které ryby ulovilo, nemělo dostatečnou kvótu pro tuňáka obecného umístěného v klecích;
b)
množství ryb nebylo plavidlem provádějícím odlov řádně ohlášeno a nebylo zohledněno pro výpočet použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného.
4. Umístění do klecí nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo vydáno oprávnění smluvní strany úmluvy, pod jejíž vlajkou plavidlo pluje, nebo členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov.
Tuňák obecný se do klece umísťuje před 31. červencem s výjimkou případů, kdy členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za hospodářství přijímající ryby uvede platné důvody včetně vyšší moci. Tyto důvody jsou přiloženy k předložené zprávě o umístění do klecí.
5. Členský stát odpovědný za hospodářství přijme nezbytná opatření k zákazu jakéhokoli umísťování do klecí pro účely chovu či výkrmu tuňáka obecného, který není doprovázen doklady vyžadovanými komisí ICCAT včetně dokladů vyžadovaných tímto nařízením a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 ze dne 7. července 2010 o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka obecného (Thunnus thynnus) (7). Tato dokumentace musí být přesná a ucelená a musí být potvrzena její platnost.
6. Umístění do klecí povolí či nepovolí odpovědný členský stát nebo případně odpovědná smluvní strana úmluvy do 48 hodin po předložení informací uvedených v odstavci 2. V případě, že povolení umístění do klecí není vydáno, vydá členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za vlečné plavidlo, případně členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za hospodářství příkaz k vypuštění ryb v souladu s čl. 22 odst. 3.
7. Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že umísťování do klecí je sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Pro každé umístění do klece se pořídí jeden videozáznam. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum.
8. V případech, kdy se odhad regionálního pozorovatele ohledně průměrné hmotnosti nebo počtu liší o více než o 10 % od odhadu provozovatele hospodářství, zahájí členský stát odpovědný za hospodářství šetření ve spolupráci se státem vlajky plavidla provádějícího odlov. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, se nesmí provádět odlov a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se hospodářství není schválen.
Pokud se šetření neuzavře do 10 pracovních dnů nebo pokud z výsledku šetření vyplyne, že počet nebo průměrná hmotnost tuňáka obecného přesáhla 10 % počtu nebo průměrné hmotnosti uvedené provozovatelem hospodářství, vydá smluvní strana úmluvy, pod jejíž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, nebo členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov příkaz k vypuštění přebytečného počtu či hmotnosti ryb.
Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že provozovatel hospodářství tento příkaz k vypuštění provede do 48 hodin po příchodu regionálního pozorovatele. Vypuštění se provede podle čl. 22 odst. 3.
V případě, že konečný odhad v době umístění do klece v hospodářství je vyšší než konečný odhad v době prvního přemístění z plavidla provádějícího odlov, rozhodne členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov o konečném čerpání kvót, které schválí v příslušném dokumentu (dokumentech) o úlovcích tuňáka obecného.
9. Členské státy zahájí práci na pilotních studiích týkajících se způsobu, jak přesněji odhadnout počet i hmotnost tuňáka obecného v okamžiku odlovu a umístění do klecí, včetně využití stereoskopických systémů, a výsledky nahlásí vědeckému výboru ICCAT. V době umísťování do klecí se zavede program odebírání vzorků nebo jiný program s cílem zlepšit počítání a odhady hmotnosti ryb umísťovaných do klecí.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující umísťování do klecí podle odstavců 6, 7, 8 a 9 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.
12)
V čl. 25 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Přenos údajů ze systému sledování plavidel rybářskými plavidly zahrnutými do evidence ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, uvedené v čl. 14 odst. 3, komisi ICCAT se zahájí nejméně 15 dnů před zahájením rybolovného období a pokračuje nejméně 15 dnů po ukončení rybolovného období s výjimkou případů, kdy je Komisi předem zaslána žádost o odstranění daného plavidla z evidence plavidel ICCAT.
Pro účely kontroly se přenos údajů ze systému sledování plavidel u plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného nesmí přerušit, pokud jsou plavidla v přístavu, ledaže je k dispozici systém hlášení o vplutí do přístavu a vyplutí z něj.
Rybářská plavidla zahrnutá do evidence ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (jiných než plavidel provádějících odlov), která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným, uvedené v čl. 14 odst. 3, přenášejí údaje ze systému sledování plavidel komisi ICCAT po celou dobu platnosti oprávnění.“.
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi
1. Do 48 hodin po ukončení každé rybolovné operace pomocí pastí na tuňáky se zaznamenají úlovky a tyto záznamy o úlovcích se elektronickou cestou nebo jiným způsobem předají příslušnému orgánu členského státu odpovědného za dotčenou past na tuňáky. Tento záznam zahrnuje podrobnosti ohledně odhadovaného množství, které se nachází v pasti na tuňáky.
2. Každý členský stát poté, co obdrží zprávu uvedenou v odstavci 1, ji elektronickou cestou předá Komisi. Komise poté zašle tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.
3. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky podle odstavce 1 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
14)
V čl. 29 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Provádí-li lov tuňáka obecného v oblasti úmluvy více než 15 rybářských plavidel jednoho členského státu, nasadí tento členský stát po dobu přítomnosti těchto plavidel v této oblasti inspekční plavidlo pro účely inspekce a kontroly na moři. Tato povinnost se považuje za splněnou v případě, kdy členské státy spolupracují na společném provozu inspekčního plavidla nebo v případě, kdy je v oblasti úmluvy nasazeno inspekční plavidlo EU.“.
15)
V článku 30 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pokud jde o plavidla provádějící aktivní lov tuňáka obecného, každý členský stát zajistí alespoň následující procentní úroveň přítomnosti vnitrostátního pozorovatele:
a)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2011 je 24 m nebo menší;
b)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2012 je 20 m nebo menší;
c)
20 % svých aktivních trawlerů pro pelagický rybolov (delších než 15 m);
d)
20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhý vlasec (delších než 15 m);
e)
20 % svých aktivních návnadových člunů (delších než 15 m);
f)
100 % pastí na tuňáky během odlovu;
g)
100 % svých vlečných plavidel.“.
16)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Každý členský stát zajistí přítomnost regionálního pozorovatele ICCAT u:
a)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 24 m po celou dobu rybolovného období v roce 2011
b)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 20 m po celou dobu rybolovného období v roce 2012;
c)
všech plavidel s košelkovými nevody bez ohledu na délku plavidla po celé rybolovné období od roku 2013 dále.
Plavidla s košelkovými nevody uvedená v písm. a), b) a c) bez regionálního pozorovatele ICCAT nejsou oprávněna lovit tuňáka obecného ani provozovat činnosti související s tuňákem obecným.“;
b)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud je tuňák obecný loven z klecí a prodáván jako čerstvý produkt, může být regionální pozorovatel ICCAT, který pozoruje odlov, státním příslušníkem členského státu odpovědného za hospodářství.“
17)
Článek 32 se nahrazuje tímto:
„Článek 32
Přístup k videozáznamům
1. Každý členský stát zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům ICCAT.
2. Každý členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům Unie.
3. Každý členský stát přijme nezbytná opatření s cílem zabránit veškerým záměnám nebo úpravám originálního videozáznamu nebo manipulaci s ním.“.
18)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 33a
Předávání inspekčních plánů
Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi svůj inspekční plán na následující rok. Komise shromáždí vnitrostátní plány inspekce a začlení je do inspekčního plánu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.“
19)
V článku 34 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se obchod v Unii, vykládka, dovoz, vývoz, umísťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného, které nejsou doprovázeny přesnými, úplnými a ověřenými doklady v souladu s požadavky tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 640/2010.“
20)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 38a
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“.
21)
Znění přílohy III se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.
22)
Příloha VI se mění takto:
a)
v bodě 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„q)
překládka na moři.“;
b)
bod 2 se nahrazuje tímto:
„2.
V případě nástupu na palubu rybářského plavidla a jeho inspekce, během nichž pověření inspektoři zaznamenají činnost či podmínky, které by představovaly vážné porušení podle bodu 1, oznámí orgány státu vlajky inspekčních plavidel tuto skutečnost okamžitě orgánům státu vlajky rybářského plavidla, a to přímo i prostřednictvím sekretariátu ICCAT. V těchto situacích informují inspektoři, je-li to možné, rovněž příslušné orgány státu vlajky rybářského plavidla oznámené sekretariátu ICCAT a každé inspekční plavidlo státu vlajky rybářského plavidla, o němž ví, že se nachází poblíž.
Inspektoři ICCAT zaevidují do lodního deníku rybářského plavidla provedené inspekce a všechna zjištěná porušení předpisů.“;
c)
v bodě 3 prvním pododstavci se slovo „okamžitě“ nahrazuje slovy „do 72 hodin“;
d)
bod 7 se nahrazuje tímto:
„7.
S výhradou pravidel dohodnutých podle bodu 12 této přílohy zastaví plavidlo lovící tuňáka obecného nebo tuňákovité v oblasti úmluvy, která se nachází mimo vody podléhající vnitrostátní pravomoci, po obdržení příslušného signálu v souladu s mezinárodním signálním kódem, jež vyslala loď s inspektorem na palubě, pokud právě neprovádí rybářské operace; pokud je právě provádí, zastaví ihned po jejich ukončení. Velitel plavidla umožní inspektorovi, kterého může doprovázet svědek, aby vstoupil na palubu, a za tímto účelem mu poskytne naloďovací žebřík. Velitel umožní inspektorovi zkontrolovat úlovek nebo zařízení a všechny příslušné doklady, které inspektor považuje za nutné pro ověření skutečnosti, zda jsou plněna platná doporučení komise ICCAT týkající se státu vlajky dotčeného plavidla, a inspektor může požadovat veškerá vysvětlení, která považuje za nezbytná.
Inspekce se mohou zúčastnit nejvýše dva inspektoři ICCAT, pokud si okolnosti nevyžádají účast dalších inspektorů. Inspektora při inspekci může doprovázet asistent, avšak pouze jako praktikant.“.
23)
V příloze VII se zrušuje bod 1.
24)
Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha VIIIa.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. června 2012.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 500/2012/EU RENDELETE
(2012. június 13.)
a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió szerződő fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (a továbbiakban: az egyezmény).
(2)
Az egyezmény által az atlanti tonhal védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (a továbbiakban: ICCAT) 2008-ban tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó, a 2006-ban elfogadott korábbi helyreállítási tervet felváltó új helyreállítási tervet létrehozó 08-05. sz. ajánlást. A 08-05. sz. ajánlást a 302/2009/EK tanácsi rendelet (3) hajtotta végre a közösségi jogban.
(3)
Az ICCAT 2010-ben tartott 17. rendkívüli ülésén elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet módosító 10-04. sz. ajánlást. Az állomány helyreállítása érdekében a 10-04. ajánlás rendelkezik a teljes kifogható mennyiség további csökkentéséről, a halászati kapacitás csökkentésére irányuló intézkedések és az ellenőrzési intézkedések - különösen az áthelyezési és ketrecbe helyezési műveletek tekintetében történő - megerősítéséről, valamint rendelkezik arról, hogy a kutatási és statisztikai állandó bizottság 2012-ben további tanácsokat dolgozzon ki az ívási helyek azonosításáról és védett területek létesítéséről.
(4)
A 10-04. sz. ajánlás az Unióra nézve kötelező, és azt az uniós jogban végre kell hajtani.
(5)
Emellett a 302/2009/EK rendelet egyes rendelkezései elavulttá váltak, ezért törölni kell őket. Más rendelkezéseket célszerű naprakésszé tenni, hogy tükrözzék a jogszabályokban bekövetkezett változásokat, különösen a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (4) elfogadásából következő változásokat.
(6)
Annak érdekében, hogy egységes feltételek legyenek érvényesek az áthelyezési műveletekre, a ketrecbe helyezési műveletekre, valamint a tonhalcsapdával végzett tevékenységek nyilvántartására és jelentésére, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell gyakorolni.
(7)
A 302/2009/EK rendelet rendelkező részében használt „Közösség”szót módosítani kell a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésére tekintettel.
(8)
A 10-04. sz. ajánlás 2011. augusztus 13-án lépett hatályba. Ugyanakkor az egyezmény valamennyi szerződő fele - így az Unió is - vállalta, hogy az egyezmény rendelkezései közül azokat, amelyek a megfigyelők jelenlétére vonatkoznak és amelyeket az Unió esetében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, 2011. január 1-jétől alkalmazza. Következésképpen helyénvaló e rendelet vonatkozó rendelkezéseit visszaható hatállyal, 2011. január 1-jétől alkalmazni.
(9)
A 302/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 302/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikkben, a 4. cikk (13) bekezdésében, a 9. cikk (3), (4), (5), (8), (9) és (10) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében, a 14. cikk (4) bekezdésében, a 15. cikk (3) bekezdésében, a 18. cikk (2) bekezdésében, a 21. cikk (1) és (4) bekezdésében, a 23. cikk (6) bekezdésében, a 29. cikk (1), (3), (4) és (5) bekezdésében, a 31. cikk (4) bekezdésében, valamint a 34. cikk (2) és (3) bekezdésében a „Közösség” főnév, illetve az ennek megfelelő melléknév helyébe az „Unió” főnév, illetve az ennek megfelelő melléknév lép, és a cserével járó minden nyelvtani kiigazítást el kell végezni.
2.
A 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„A 2007-től 2022 végéig hatályban lévő helyreállítási terv célja a maximális fenntartható hozamnak megfelelő biomassza legalább 60 %-os valószínűséggel történő elérése.”.
3.
A 2. cikk a következőképpen módosul:
a)
a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d)
„kisegítő hajó”: az elpusztult (nem feldolgozott) kékúszójú tonhalaknak a halketrectől vagy tonhalcsapdából a kijelölt kikötőbe vagy feldolgozóhajóra való szállítására használt bármely hajó;”;
b)
A h) pont helyébe a következő szöveg lép:
„h)
„áthelyezési műveletek”:
i.
az élő kékúszójú tonhalaknak a halászhajó hálójából a szállítóketrecbe történő bármilyen áthelyezése;
ii.
az élő kékúszójú tonhalaknak egyik szállítóketrecből a másikba történő bármilyen áthelyezése;
iii.
a kékúszójú tonhalakat tartalmazó ketrecnek egyik vontatóhajóból a másikba történő bármilyen áthelyezése;
iv.
az elpusztult kékúszójú tonhalaknak a szállítóketrecből valamely kisegítő hajóra történő bármilyen áthelyezése;
v.
a kékúszójú tonhal-gazdaságból vagy tonhalcsapdából a feldolgozóhajóra vagy szállítóhajóra történő bármilyen áthelyezés, vagy a kékúszójú tonhalakat tartalmazó ketrecnek egyik halgazdaságból a másikba történő bármilyen áthelyezése;
vi.
az élő kékúszójú tonhalaknak a tonhalcsapdából a szállítóketrecbe történő áthelyezése.”;
c)
az l) pont helyébe a következő szöveg lép:
„l)
„tenyésztés”: az a folyamat, amelynek során a kékúszójú tonhalat hat hónapnál hosszabb ideig ketrecben tartják a biomassza növelése céljából;”;
d)
a cikk a következő ponttal egészül ki:
„q)
„felelős tagállam”: a lobogó szerinti tagállam vagy az a tagállam, amelynek a joghatósága alá tartozó területen a tonhalcsapda vagy a tonhalgazdaság található, vagy - amennyiben a tonhalcsapda vagy tonhalgazdaság a nyílt tengeren található - a tonhalcsapda vagy a tonhalgazdaság üzemeltetőjének székhelye szerinti tagállam;”.
4.
A 4. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A tagállamok minden évben legkésőbb szeptember 30-ig eljuttatják a Bizottságnak a következő évre szóló ideiglenes éves halászati tervüket. A Bizottság egybegyűjti az ideiglenes éves nemzeti halászati terveket és integrálja őket az uniós halászati tervbe, amelyet jóváhagyásra megküld az ICCAT titkárságának.
A tagállamok legkésőbb minden év január 31-én megküldik a Bizottságnak a végleges éves halászati tervet. A Bizottság egybegyűjti a végleges éves nemzeti halászati terveket és integrálja őket az uniós halászati tervbe, amelyet jóváhagyásra megküld az ICCAT titkárságának.”;
b)
a (12) és a (14) bekezdést el kell hagyni.
5.
A 5. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(7) A (6) bekezdés sérelme nélkül, a (2) és (4) bekezdésben és a 9. cikkben említett halászati kapacitást csökkenteni kell a következők szerint:
a)
2010 elejére valamennyi tagállam esetében a halászati kapacitása és a kvótájával arányban álló halászati kapacitása közötti eltérés legalább 25 %-kal csökkenjen;
b)
2011 elejére valamennyi tagállam esetében a halászati kapacitása és a kvótájával arányban álló halászati kapacitása közötti eltérés legalább 75 %-kal csökkenjen;
c)
2012 elejére valamennyi tagállam esetében a halászati kapacitása és a kvótájával arányban álló halászati kapacitása közötti eltérés legalább 95 %-kal csökkenjen;
d)
2013 elejére valamennyi tagállam esetében a halászati kapacitása és a kvótájával arányban álló halászati kapacitása közötti eltérés 100 %-kal csökkenjen.
A halászati kapacitás csökkentésének kiszámításakor a hajókategóriánkénti fogások mértékét kell alapul venni az ICCAT 2009-es éves ülésén jóváhagyott módszernek megfelelően.
Ez a csökkentés nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek bizonyítják, hogy halászati kapacitásuk arányban áll a halászati kvótájukkal.”;
b)
a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(9). Valamennyi tagállam gazdálkodási tervet készít a 2010 és 2013 közötti időszakra vonatkozó halászati kapacitás tekintetében. A tervet 2009. augusztus 15-ig be kell nyújtani a Bizottságnak, és annak tartalmaznia kell a (2), (4), (6) és (7) bekezdésben említett információkat. A tervnek ezen kívül tartalmaznia kell az arra vonatkozó részletes információkat, hogy az adott tagállam a hajók leselejtezésén kívül milyen módszereket alkalmaz a kapacitástöbblet megszüntetésére. A tervet szükség esetén felül kell vizsgálni és évente augusztus 15-ig be kell nyújtani a Bizottságnak.
A Bizottság egybegyűjti a nemzeti gazdálkodási terveket és integrálja őket a halászati kapacitásra vonatkozó uniós gazdálkodási tervbe, amelyet jóváhagyásra megküld az ICCAT titkárságának.”.
6.
A 7. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A június 15-től május 15-ig tartó időszakban tilos a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.”;
b)
A (6) bekezdést el kell hagyni.
7.
A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A listák benyújtása visszamenőleg nem fogadható el. Az (1) bekezdésben említett listák bármilyen későbbi, a naptári év során eszközölt módosítása csak akkor fogadható el, ha a bejelentett hajó indokolt működési okok vagy vis maior miatt nem tud részt venni. Ilyen esetekben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a tényről a Bizottságot, és megadja az alábbiakat:
a)
az (1) bekezdésben említett hajó helyettesítésére szánt halászhajó(k) teljes körű adatait; valamint
b)
a helyettesítést indokoló okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat vagy igazolásokat.”.
8.
A 18. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelet (6) 14., 15., 23. és 24. cikkének betartásán túlmenően az uniós halászhajó kapitánya adott esetben bejegyzi a hajónaplóba az e rendelet II. mellékletben felsorolt információkat.
9.
A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„Más szerződő felekkel nem végezhetők közös halászati műveletek.”.
10.
A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„22. cikk
Áthelyezési műveletek
(1) Az áthelyezési műveletek előtt a halász- vagy vontatóhajók kapitányai vagy az áthelyezési művelet kiindulási pontját jelentő halgazdaság vagy tonhalcsapda üzemeltetői előzetes áthelyezési nyilatkozatot küldenek az érintett felelős tagállam illetékes hatóságainak, amelyben feltüntetik:
a)
a halászhajó, halgazdaság vagy tonhalcsapda nevét és ICCAT-nyilvántartás szerinti számát;
b)
az áthelyezés várható időpontját;
c)
a kékúszójú tonhal áthelyezni tervezett becsült mennyiségét;
d)
az áthelyezés helyszínére vonatkozó információt (földrajzi szélesség/hosszúság) és a halketrecek azonosítható számát;
e)
a fogadó vontatóhajó nevét, a vontatott halketrecek számát, és adott esetben az ICCAT-nyilvántartás szerinti számot;
f)
a kékúszójú tonhal rendeltetési helye szerinti kikötőt, halgazdaságot vagy ketrecet.
(2) A felelős tagállam hatóságai eldöntik, hogy engedélyt adnak-e az adott áthelyezési műveletre. Ennek érdekében minden egyes áthelyezési művelet egyedi azonosító számot kap, amelyet közölnek a halászati tevékenységben részt vevő hajó kapitányával, a tonhalcsapda üzemeltetőjével vagy a halgazdaság üzemeltetőjével. Amennyiben az engedélyt megadják, az azonosító szám a szerződő felet azonosító kód három betűjelét, az évszámot jelölő négy számjegyet és az engedélyezést jelölő három betűjelet (AUT) tartalmazza, amelyeket szekvenciális számok követnek. Amennyiben az engedélyt nem adják meg, az azonosító szám a szerződő felet azonosító kód három betűjelét, az évszámot jelölő négy számjegyet és az engedélyezés elutasítását jelölő három betűjelet (NEG) tartalmazza, amelyeket szekvenciális számok követnek. Az áthelyezési művelet előzetes engedély nélkül nem kezdhető meg.
A halász- vagy vontatóhajóért, a halgazdaságért vagy tonhalcsapdáért felelős tagállam az előzetes áthelyezési nyilatkozat megküldésétől számított 48 órán belül megadja vagy megtagadja az engedélyt. A tagállam nem engedélyezi az áthelyezést, ha az előzetes áthelyezési nyilatkozat beérkezésekor úgy ítéli meg, hogy:
a)
a halfogást bejelentő halászhajó vagy tonhalcsapda nem rendelkezik elegendő kvótával;
b)
a halászhajó vagy tonhalcsapda üzemeltetője nem megfelelő módon jelentette be a halak mennyiségét vagy nem rendelkezett engedéllyel a szóban forgó mennyiség ketrecbe helyezésére, és azt nem vette figyelembe a rendelkezésre álló kvóta felhasználásánál;
c)
a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára, vagy
d)
a halak átvételére bejelentett vontatóhajó nem szerepel a kékúszójú tonhal halászatára jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb (halászhajókon kívüli) hajókra vonatkozó - a 14. cikk (3) bekezdésében említett - ICCAT-nyilvántartásban, illetve nincs felszerelve hajómegfigyelési rendszerrel.
(3) Amennyiben az áthelyezést nem engedélyezik:
a)
a halászhajóért felelős tagállam visszaengedési utasítást bocsát ki, és értesíti a halászhajó kapitányát arról, hogy nem engedélyezi az áthelyezést, valamint hogy a halakat vissza kell engedni a tengerbe;
b)
a halászhajó kapitánya, a halgazdaság vagy a tonhalcsapda üzemeltetője visszaengedi a halakat a tengerbe;
c)
a kékúszójú tonhal tengerbe való visszaengedését videokamerával rögzíteni kell és azt az ICCAT regionális megfigyelőjének meg kell figyelnie, aki a műveletről jelentést készít, amelyet a videofelvétellel együtt benyújt az ICCAT titkárságának.
(4) A halász- vagy vontatóhajó kapitánya, a tonhalcsapda vagy a halgazdaság üzemeltetője az áthelyezési művelet végén a VIIIa. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitölti az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot, és továbbítja azt a felelős tagállam illetékes hatóságainak.
Az áthelyezési művelet kiindulási pontja szerinti, a hajóért, a halgazdaságért vagy a tonhalcsapdáért felelős tagállam illetékes hatóságai megszámozzák az áthelyezési nyilatkozatokat. A számozási rendszernek tartalmaznia kell a szerződő fél három betűjelű kódját, amelyet az évet jelölő négy számjegy, 3 szekvenciális szám és a 3 betűből álló betűjel „ITD” követ (CPC-20**/xxx/ITD).
Az eredeti áthelyezési nyilatkozatnak az áthelyezési művelet során kísérnie kell a halszállítmányt. A nyilatkozat egy példányát a halászhajó kapitánya, a tonhalcsapda üzemeltetője, a vontatóhajó kapitánya vagy a halgazdaság üzemeltetője őrzi.
(5) Az áthelyezési műveletet végző hajók (többek között vontatóhajók) kapitányai naplójukban napi bejegyzések útján rögzítik az áthelyezett halak tömegét és egyedszámát, a halászhajó nevét, lobogóját és ICCAT-nyilvántartás szerinti számát, a műveletben részt vevő többi hajó nevét és ICCAT-nyilvántartás szerinti számát, az áthelyezés időpontját és helyszínét, valamint a rendeltetési hely szerinti halgazdaságot. A naplónak tartalmaznia kell a halászidény során elvégzett áthelyezések részleteit. A naplót a fedélzeten kell tartani és azt ellenőrzés céljára mindenkor rendelkezésre kell bocsátani.
(6) Az áthelyezés tekintetében a felelős szerinti állam által adott engedély nem jelenti a ketrecbe helyezési műveletre vonatkozó engedélyt.
(7) A kékúszójú tonhal áthelyezését végző halászhajó kapitánya, a tonhalcsapda vagy a halgazdaság üzemeltetője gondoskodik arról, hogy áthelyezési műveletek a vízben videokamera révén állandó felügyelet alatt álljanak.
Az áthelyezési műveletekről készült minden egyes videofelvételt két példányban kell elkészíteni. Az egyik példányt a regionális megfigyelőnek kell átadni, a másikat pedig a szerződő fél megfigyelőjének vagy a nemzeti megfigyelőnek, a vontatóhajó fedélzetén. A szerződő fél megfigyelőjének vagy a nemzeti megfigyelőnek átadott felvétel az áthelyezési nyilatkozatot és a kapcsolódó fogásokat kíséri. Az áthelyezési nyilatkozat ICCAT-számát fel kell tüntetni minden videofelvétel elején vagy végén, és a felvételeken végig fel kell tüntetni az időt és a dátumot. A tagállamok a Bizottság kérésére az ICCAT tudományos bizottságának rendelkezésére bocsátják a videofelvételek egy példányát.
(8) A halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő regionális ICCAT-megfigyelő - a VII. mellékletben szereplő ICCAT regionális megfigyelő program szerint - feljegyzi az elvégzett áthelyezési műveleteket, jelentést tesz róluk, ellenőrzi a halászhajónak az áthelyezési művelet során elfoglalt helyzetét, megfigyeli és megbecsüli az átszállított fogásokat, valamint ellenőrzi a (2) bekezdésben említett előzetes áthelyezési engedélyben és a (3) bekezdésben említett ICCAT áthelyezési nyilatkozatban szereplő bejegyzéseket.
Amennyiben a regionális megfigyelő fogási becslése egyedszám és/vagy az átlagos tömeg tekintetében legalább 10 %-kal meghaladja a halászhajó kapitánya által bejelentett értékeket, a halászhajóért felelős tagállam vizsgálatot indít, amelyet a halgazdaságban való ketrecbe helyezés időpontja előtt be kell fejezni. A vizsgálat eredményeinek megszületéséig nem engedélyezhető a ketrecbe helyezés, és a kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentumban nem hitelesíthető a fogásokra vonatkozó szakasz.
(9) A regionális ICCAT-megfigyelők aláírják az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot, valamint olvashatóan feltüntetik nevüket és ICCAT-számukat. Ellenőrzik, hogy az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot megfelelően töltötték-e ki és elküldték-e a vontatóhajó kapitányának
A halászati tevékenységben részt vevő hajóra történő áthelyezés végén a tonhalcsapda üzemeltetője a IV. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitölti az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot, és azt továbbítja tagállama illetékes hatóságainak.
(10) A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek rögzítik az e cikk (2) és (6) bekezdése szerinti áthelyezési műveletekre vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 38a. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”.
11.
A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„24. cikk
Ketrecbehelyezési műveletek
(1) A halgazdaságért felelős tagállam a ketrecbe helyezésről a művelet befejezésétől számított egy héten belül megfigyelő által hitelesített ketrecbehelyezési jelentést küld a tonhalat fogó hajók lobogója szerinti tagállamnak vagy szerződő félnek, valamint a Bizottságnak. A Bizottság az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának. A jelentés a kékúszójú tonhal tenyésztéséről szóló, 06-07. számú ICCAT-ajánlással összhangban tartalmazza a ketrecbe helyezésről készített nyilatkozatban foglalt információkat.
(2) A ketrecbe helyezés megkezdése előtt a halgazdaságért felelős tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a halászhajóért felelős tagállamot vagy a halászhajó lobogója szerinti szerződő felet az adott halászhajó által kifogott halmennyiségek ketrecbe helyezéséről.
(3) A halászhajóért felelős tagállam felkéri a halgazdaságért felelős tagállamot vagy szerződő felet, hogy foglalja le a fogásokat, és a halakat a 22. cikk (2a) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően engedje vissza a tengerbe, ha a (2) bekezdésben említett információk alapján úgy ítéli meg, hogy:
a)
a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezett elegendő kvótával a ketrecbe helyezett kékúszójú tonhal halászatára;
b)
a halászhajó nem megfelelő módon jelentette be a halak mennyiségét, így azt az alkalmazandó kvóta kiszámításakor nem vették figyelembe;
c)
a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára.
(4) A ketrecbehelyezési művelet csak akkor kezdődhet, ha a halászhajóért felelős szerződő fél vagy tagállam arra előzetesen engedélyt adott.
A kékúszójú tonhalat július 31. előtt kell ketrecbe helyezni, kivéve, ha a halakat fogadó halgazdaságért felelős tagállam vagy szerződő fél alapos indokokat ad meg, a vis maiort is ide értve. Az indoklást a ketrecbehelyezési jelentéssel együtt kell benyújtani.
(5) A halgazdaságért felelős tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket az olyan kékúszójú tonhalak tenyésztési vagy hizlalási céllal történő ketrecbe helyezésének megtiltására, amelyeket nem kísér az ICCAT által, valamint az e rendeletben és a kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus (7)) vonatkozó fogási dokumentációs program létrehozásáról szóló, 2010. július 7-i 640/2010/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletben előírt dokumentáció. A dokumentációnak pontosnak, teljes körűnek és hitelesítettnek kell lennie.
(6) A ketrecbe helyezésre vonatkozó engedélyt esettől függően a felelős tagállam vagy a felelős szerződő fél a (2) bekezdésben említett információk benyújtásától számított 48 órán belül adja meg vagy tagadja meg. Amennyiben a ketrecbe helyezésre nem adnak engedélyt, a halászhajóért felelős tagállam vagy szerződő fél a 22. cikk (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban visszaengedési utasítást bocsát ki a vontatóhajóért felelős tagállamnak vagy szerződő félnek és/vagy adott esetben a halgazdaságért felelős tagállamnak vagy szerződő félnek.
(7) A halgazdaságért felelős tagállam gondoskodik arról, hogy a ketrecbe helyezési műveletek a vízben videokamera révén állandó felügyelet alatt álljanak.
Minden ketrecbe helyezési műveletről egy videofelvételt kell készíteni. Az áthelyezési nyilatkozat ICCAT-számát fel kell tüntetni minden videofelvétel elején vagy végén, és a felvételeken végig fel kell tüntetni az időt és a dátumot.
(8) Amennyiben a regionális megfigyelő és a halgazdaság üzemeltetőjének becslése az átlagos tömeg vagy egyedszám tekintetében több mint 10 %-kal eltér egymástól, a halgazdaságért felelős tagállam a halászhajó lobogója szerinti állammal együttműködve vizsgálatot indít. A vizsgálat eredményeinek megszületéséig nem engedélyezhető lehalászás, és a kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentumban nem hitelesíthető a tenyésztésre vonatkozó szakasz.
Amennyiben a vizsgálatot 10 munkanapon belül nem zárják le, vagy ha vizsgálat eredménye arra utal, hogy a kékúszójú tonhalak egyedszáma vagy átlagos tömege 10 %-kal meghaladja a halgazdaság üzemeltetője által bejelentett értékeket, a lobogó szerinti szerződő fél vagy a halászhajóért felelős tagállam visszaengedési utasítást bocsát ki az engedélyezetten felüli egyedszámra vagy tömegre vonatkozóan.
A halgazdaságért felelős tagállam gondoskodik arról, hogy a halgazdaság üzemeltetője a regionális megfigyelő megérkezésétől számított 48 órán belül végrehajtsa a visszaengedési utasítást. A visszaengedést a 22. cikk (2a) bekezdésével összhangban kell elvégezni.
Ha a halgazdaságban való ketrecbe helyezéskor elvégzett végső becslés eredménye nagyobb, mint a halászhajóról történő áthelyezéskor végrehajtott végső becslés eredménye, a halászhajóért felelős tagállam vagy szerződő fél dönt a kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentum(ok)ban hitelesítendő végső kvótafelhasználásról.
(9) A tagállamok kísérleti tanulmányokat kezdeményeznek arra vonatkozóan, hogy - többek között sztereoszkópikus rendszerekkel - miként becsülhető meg pontosabban a fogás és a ketrecbe helyezés helyszínén a kékúszójú tonhalak egyedszáma és tömege, majd ennek eredményeiről beszámolnak az ICCAT tudományos bizottságának. Mintavételi programot és/vagy alternatív programot kell létrehozni annak érdekében, hogy a ketrecbe helyezéskor a ketrecbe helyezett halak egyedszámának meghatározása és tömegének becslése pontosabbá váljon.
(10) A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek rögzítik az e cikk (6), (7), (8) és (9) bekezdése szerinti ketrecbehelyezési műveletekre vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 38a. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
12.
A 25. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
„A kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó - a 14. cikk (3) bekezdésében említett - ICCAT-nyilvántartásban szereplő, halászati tevékenységben részt vevő hajók hajómegfigyelési rendszer adatait a halászidény kezdete előtt legalább 15 nappal kezdik küldeni az ICCAT-nak és az adatküldést a halászidény vége után legalább 15 napig folytatják, kivéve abban az esetben, ha a Bizottsághoz ezt megelőzően kérelem érkezik arra vonatkozóan, hogy a hajót töröljék az ICCAT hajónyilvántartásából.
A hajómegfigyelési rendszer adatainak a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásban szereplő halászhajók általi küldése nem szakítható meg a hajók kikötői tartózkodásának idejére, kivéve, ha létezik egy kikötői be- és kijelentkezési rendszer.
A kékúszójú tonhal halászatára jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb (halászhajókon kívüli) hajókra vonatkozó - a 14. cikk (3) bekezdésében említett - ICCAT-nyilvántartásban szereplő, halászati tevékenységben részt vevő hajók az engedély érvényességének egész ideje alatt küldik az ICCAT-nak a hajómegfigyelési rendszer adatait.”.
13.
A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„26. cikk
A tonhalcsapdával végzett tevékenységek nyilvántartása és jelentése
(1) A tonhalcsapdát alkalmazó halászati tevékenység befejezését követő 48 órán belül nyilvántartásba kell venni a kifogott mennyiségeket, és az adatokat elektronikus úton vagy más módon el kell juttatni az érintett tonhalcsapdáért felelős tagállam illetékes hatóságainak. A jelentésnek tartalmaznia kell a tonhalcsapdában maradt becsült mennyiségekre vonatkozó adatokat is.
(2) Au (1) bekezdésben említett jelentés kézhezvételét követően minden tagállam elektronikus úton továbbítja azt a Bizottságnak. A Bizottság azonnal továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkárságának.
(3) A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek rögzítik az e cikk (1) bekezdése szerinti, tonhalcsapdával végzett műveletek nyilvántartására és jelentésére vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 38a. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”.
14.
A 29. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„Ha valamely tagállam az egyezmény hatálya alá tartozó területen bármikor több mint 15 hajóval halászik a kékúszójú tonhalra, az adott tagállam egészen addig, amíg a hajók ott tartózkodnak, tengeri ellenőrzés és vizsgálat céljából ellenőrhajót működtet az egyezmény területén. Ezt a kötelezettséget teljesítettnek kell tekinteni, ha a tagállamok az ellenőrhajó üzemeltetése céljából együttműködnek, vagy ha az egyezmény hatálya alá tartozó területen uniós ellenőrhajó működik.”.
15.
A 30. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A kékúszójú tonhalra aktívan halászó hajók tekintetében minden tagállam gondoskodik arról, hogy a nemzeti megfigyelők jelenléte elérje legalább a következő mértékeket:
a)
2011-ben a legfeljebb 24 méteres, erszényes kerítőhálós aktív halászhajóinak 100 %-a;
b)
2012-ben a legfeljebb 20 méteres, erszényes kerítőhálós aktív halászhajóinak 100 %-a;
c)
nyílt tengeri vonóhálós aktív halászhajóinak 20 %-a (15 méter hosszúság felett);
d)
horogsoros aktív halászhajóinak 20 %-a (15 méter hosszúság felett);
e)
csalival halászó aktív hajóinak 20 %-a (15 méter hosszúság felett);
f)
a lehalászási művelet során tonhalcsapdáinak 100 %-a;
g)
vontatóhajóinak 100 %-a.”.
16.
A 31. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a következő hajókon jelen legyen az ICCAT egy regionális megfigyelője:
a)
a 2011-es halászidény egészében valamennyi 24 méternél hosszabb erszényes kerítőhálós halászhajó;
b)
a 2012-es halászidény egészében valamennyi 20 méternél hosszabb erszényes kerítőhálós halászhajó;
c)
2013-tól kezdődően a halászidény egészében valamennyi erszényes kerítőhálós halászhajó, hosszúságtól függetlenül.
Az a), b) és c) pontban említett olyan erszényes kerítőhálós halászhajó, amelyen nem tartózkodik regionális ICCAT-megfigyelő, nem kaphat engedélyt a kékúszójú tonhal halászatára vagy az abban való közreműködésre.”;
b)
A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
„Ha a kékúszójú tonhalakat lehalásszák a ketrecből és azokat friss termékként értékesítik, a lehalászást figyelemmel kísérő regionális ICCAT-megfigyelő lehet a halgazdaságért felelős tagállam állampolgára.”.
17.
A 32. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„32. cikk
A videofelvételekhez való hozzáférés
(1) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a 22. cikk (6) bekezdésében és a 24. cikk (7) bekezdésében említett videofelvételeket az ICCAT ellenőreinek és megfigyelőinek rendelkezésére bocsássák.
(2) Valamennyi, halgazdaságért felelős tagállam gondoskodik arról, hogy a 22. cikk (6) bekezdésében és a 24. cikk (7) bekezdésében említett videofelvételeket az uniós ellenőrök és megfigyelők rendelkezésére bocsássák.
(3) Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy elkerülhető legyen az eredeti videofelvételek kicserélése, szerkesztése vagy manipulálása.”.
18.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„33a. cikk
Az ellenőrzési tervek továbbítása
A tagállamok minden évben legkésőbb szeptember 30-ig eljuttatják a Bizottságnak a következő évre szóló ellenőrzési tervüket. A Bizottság egybegyűjti a nemzeti ellenőrzési terveket, és integrálja őket az uniós ellenőrzési tervbe, amelyet jóváhagyásra megküld az ICCAT titkárságának.”.
19.
A 34. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Tilos az olyan atlanti-óceáni és földközi-tengeri kékúszójú tonhal uniós kereskedelme, kirakodása, behozatala, kivitele, tenyésztési vagy hizlalási céllal történő ketrecbe helyezése, újrakivitele és átrakodása, amelyet nem kísér az ICCAT által, valamint az e rendeletben és a 640/2010/EU rendeletben előírt pontos, teljes körű és hitelesített dokumentáció.”.
20.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„38a. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdése által létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”.
21.
A III. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.
22.
A VI. melléklet a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:
„q)
tengeren történő átrakodás.”;
b)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2)
Ha egy halászati tevékenységben részt vevő hajó fedélzetén annak ellenőrzése során az engedéllyel rendelkező ellenőr az 1. pontban szereplő meghatározás alapján súlyos jogsértésnek minősülő tevékenységet vagy körülményt tapasztal, az ellenőrhajó lobogója szerinti államának hatóságai közvetlenül, valamint az ICCAT titkárságán keresztül is haladéktalanul értesítik a halászati tevékenységben részt vevő hajó lobogója szerinti államot. Ilyen helyzetekben az ellenőrök lehetőleg - az ICCAT titkárságának tett bejelentésnek megfelelően - a halászatban részt vevő hajó lobogója szerinti állam illetékes hatóságait és a halászatban részt vevő hajó lobogója szerinti állam közelben tartózkodó ellenőrhajóját is értesítik.
Az ICCAT-ellenőrök a halászatban részt vevő hajó naplójában rögzítik az elvégzett ellenőrzések adatait és az ellenőrzések során feltárt esetleges jogsértéseket.”;
c)
a 3. pont első albekezdésében a „haladéktalanul” szó helyébe a „72 órán belül” kifejezés lép;
d)
az (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(7)
Az e melléklet 12. pontja alapján elfogadott rendelkezésekre is figyelemmel, az egyezmény területén a nemzeti joghatóságán kívül eső vizeken tonhalra vagy tonhalfélékre halászó hajónak meg kell állnia, ha egy ellenőrt szállító hajóról a nemzetközi jelkódex szerint erre utasítást kap, kivéve, ha a hajó éppen halászati műveletet folytat, amely esetben a halászati művelet befejezését követően kell haladéktalanul megállnia. A hajó kapitánya engedélyt ad az ellenőrnek és - adott esetben - az ellenőrt kísérő tanúnak, hogy a fedélzetre lépjen, és e célra hajólétrát biztosít. A kapitány biztosítja, hogy az ellenőr megvizsgálhassa a fogásokat és a halászeszközt, valamint minden olyan okmányt, amelyet szükségesnek tart annak igazolására, hogy a hajó eleget tesz az ICCAT-bizottság hatályos ajánlásaiban az érintett hajó lobogó szerinti állama tekintetében meghatározott követelményeknek, és az ellenőr feltehet bármilyen, általa szükségesnek tartott kérdést.
Az ellenőrök csoportja legfeljebb két ICCAT-ellenőrből állhat, hacsak a körülmények nem indokolják további ellenőrök jelenlétét. Asszisztens csak gyakornokként kísérheti az ellenőrök csoportját.”.
23.
A VII. mellékletben az 1. pontot el kell hagyni.
24.
A szöveg az e rendelet II. mellékletének szövegével, mint VIIIa. Melléklettel egészül ki.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2012. június 13-án.