ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 9.)
az SA.12522. (C 37/08.) számú Állami támogatásról - Franciaország - A „Sernam 2” ügyben hozott határozat végrehajtása
(az értesítés a C(2012) 1616. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/398/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2),
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSJOGI HÁTTÉR
(1)
A Bizottság 2001. május 23-án jóváhagyta az SCS Sernam (Sernam betéti társaság) szerkezetátalakításához nyújtott támogatást, amelynek nyomán a vállalat 2001 decemberétől Sernam SA névvel részvénytársasággá alakult (a továbbiakban: a „Sernam 1” határozat) (3).
(2)
2004. október 20-án a Bizottság végleges határozatot fogadott el, amelyben megerősítette, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal (a továbbiakban: a „Sernam 2” határozat) (4). Ez a határozat egyúttal megállapítja, hogy 41 millió EUR összegű - a belső piaccal összeegyeztethetetlen - kiegészítő támogatás merül fel, amelyet Franciaországnak vissza kell fizettetnie.
(3)
2005. június 24-i levelében egy harmadik fél (a továbbiakban: az első panaszos) kifogásolta a „Sernam 2” határozat nem megfelelő alkalmazását (5).
(4)
2006. február 22-én az első panaszos mulasztás megállapítása iránti keresetet is benyújtott a Bizottság ellen, amennyiben utóbbi az adott időszakban nem járt el az említett panasz ügyében.
(5)
2006. április 10-i levelében a Mory Group társaság második érdekelt félként (a továbbiakban: a második panaszos) szintén panasszal fordult a Bizottsághoz (6).
(6)
A két panaszos érdemben úgy ítélte meg, hogy a „Sernam 2” határozatot nem megfelelően hajtották végre, és azt kérte, hogy a Bizottság indítson új hivatalos vizsgálati eljárást a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása ügyében.
(7)
A Bizottság 2008. július 16-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2 bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat). A Bizottság többek között kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy összeegyeztethetők-e a „Sernam 2” határozattal a Franciaország által a saját bevallása szerint e határozat végrehajtása érdekében választott intézkedések, illetve amiatt, hogy ezek az intézkedések újabb állami támogatást tartalmazhatnak.
(8)
Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7). A két panaszos érveit e határozat (16) preambulumbekezdése foglalja össze. Ugyanebben a határozatban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtására vonatkozó észrevételeiket.
(9)
2008. október 8-án a francia hatóságok benyújtották az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeiket.
(10)
A Bizottsághoz érkeztek a határozattal kapcsolatos észrevételek az érdekelt felek részéről. Az első panaszos 2008. november 13-án nyújtott be észrevételeket. A Société nationale des chemins de fer (a továbbiakban: SNCF) 2009. február 6-án továbbított észrevételeket. A Butler Capital Partners (a továbbiakban: BCP) befektetési alap 2009. február 9-én nyújtott be észrevételeket. A Bizottság a beérkezett észrevételeket véleményezés céljából 2009. március 25-én továbbította Franciaországnak, és 2009. május 7-én megkapta a francia hatóságoknak az első panaszos észrevételeihez fűzött megjegyzéseit.
(11)
2011. március 15-én a második panaszos felszólította a Bizottságot, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtási feltételeinek ellenőrzése érdekében hajtson végre vizsgálati intézkedéseket. A Bizottság 2011. május 18-án adott választ, amelyben felsorolta az eljárást megindító határozat elfogadása óta hozott vizsgálati intézkedéseket.
(12)
2009. november 25-én és 2011. november 29-én a Bizottság információkérést intézett a francia hatóságokhoz. Ezekre 2010. január 15-én, illetve 2012. január 25-én érkezett válasz.
1.2. NEMZETI ELJÁRÁSJOGI HÁTTÉR
(13)
2007. január 3-án a Mory Group társaság arra kérte a francia hatóságokat, hogy fogadjanak el két számlakövetelési határozatot: 1) egyet a Sernam SA ellen a „Sernam 2” határozatban a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított és a panaszos szerint Franciaország által ténylegesen vissza nem követelt 41 millió EUR összegű támogatásra vonatkozóan, és 2) egy másikat a Franciaország által a Sernam SA szerkezetátalakításához nyújtott, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó állítólagos támogatás (meg nem nevezett) kedvezményezettje ellen (az átruházási művelet részletes ismertetését lásd e határozat 2.4. szakaszában).
(14)
A gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter levélben elutasította a második panaszos kérelmeit. Az elutasításról szóló határozat ellen a Mory Group társaság a hatáskör túllépése miatt keresetet nyújtott be a párizsi közigazgatási bírósághoz. A Bizottság tudomása szerint ez a jogvita még nem zárult le.
(15)
Ezenfelül 2012. január 31-én szanálási eljárás indult a Sernam Xpress vállalat (a továbbiakban: Sernam Xpress) ellen. A Sernam SA eszközeinek átruházása során a Sernam SA eszközei és nem pénzügyi jellegű kötelezettségei a Sernam Xpress birtokába kerültek (e művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki.
2. LEÍRÁS
2.1. A SERNAM VÁLLALAT
(16)
1970 óta, amikor az SNCF belső szolgálatként létrehozta a Sernamot, a vállalkozás kézbesítési, valamint expressz küldemény- és raklapszállítási tevékenységeket folytat (8).
(17)
2000. február 1-jén a Sernam valamennyi tevékenységét egy leányvállalatra ruházták át, és ezzel létrejött az SCS Sernam (Sernam betéti társaság). Az SCS Sernam 2001. december 21-én részvénytársasággá (Sernam SA) alakult. A Sernam SA 2005-ben 10 működő leányvállalattal rendelkezett, valamint hozzá tartozott a Sernam Transport Route elnevezésű közúti szolgáltató vállalat.
(18)
2005. október 17-én a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása keretében a Sernam SA eszközeit és nem pénzügyi jellegű kötelezettségeit a Sernam Xpress vette át (a művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A Sernam Xpress kizárólagos tulajdonosa ekkor a Financière Sernam volt.
(19)
2006 során a BCP 51,8 %-os tőkerészesedést szerzett a Sernam Xpressben. Ezzel egyidejűleg a Sernam Xpress felvásárolta a fuvarozási vállalkozásként működő, limoges-i székhelyű Coulonge társaságot.
(20)
2011 során a Financière Sernam és a Sernam Xpress társaság a pénzügyi év lezárását megelőzően kénytelen volt sajáttőke-emelést végrehajtani. Mivel a BCP nem apportálta a szükséges tőkét, két műveletre került sor.
(21)
Először is a Sernam Xpress a Sernam márkát 2011 májusában a Sernam Services elnevezésű, működő leányvállalatához apportálta (az apport értékét 15 millió EUR-ban állapították meg).
(22)
Ezt követően 2011. június 30-án a Sernam Xpress társaság megszűnt, és a Financière Sernam társaság egyedüli tagként magába olvasztotta annak vagyonát (úgynevezett „egyetemes vagyonátruházási” művelet).
(23)
A Sernam csoport tagjai ma ennélfogva a Financière Sernam és a korábbi Sernam Xpress leányvállalatai, azaz a már említett Sernam Services és az Aster vállalat (a továbbiakban: Aster). Az Aster a korábbi Sernam Transport Route elnevezésű társaság. A Sernam Xpress e leányvállalatát 2005 decemberében értékesítette, és az árbevételre vonatkozó garanciát nyújtott a vevő számára. 2008 márciusában a Sernam Xpress visszavásárolta a társaságot, amelynek neve időközben Asterre változott. A visszavásárláskor a Sernam Xpress 5 millió EUR-t fizetett az Aster folyószámlájára. Ezt a folyószámlaösszeget egy júliusi tanácsadás alkalmával átengedik az Asternek. 2011 decemberében a Sernam Xpresst magába olvasztó Financière Sernam (lásd a (22) preambulumbekezdést) a folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR összeg átengedésével feltőkésíti az Astert.
(24)
Mivel a Sernam csoport pénzügyi helyzete továbbra is folyamatosan romlott, 2011. január 31-én szanálási eljárás indult a Financière Sernam és a Sernam Services társaság ellen. 2011. február 3-án tevékenységei folytatásának ideiglenes engedélyezésével megindult az Aster leányvállalat felszámolása. A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki.
2.2. A 2001. MÁJUS 23-I„SERNAM 1” HATÁROZAT
(25)
A „Sernam 1” határozatban a Bizottság 503 millió EUR összegű támogatást hagyott jóvá az SCS Sernam szerkezetátalakítására. E támogatást többek között Franciaország arra irányuló kötelezettségvállalása alapján engedélyezték, hogy a vállalkozást értékesíti. Az SCS Sernam tőkéjének 60 %-át valójában a Párizsi Értéktőzsde másodlagos piacán jegyzett, Géodis SA elnevezésű, a polgári jog hatálya alá tartozó fuvarozási és logisztikai társaságnak (9) kellett felvásárolnia. A Géodis SA-nak így korlátlanul felelőssé kellett volna válnia az SCS Sernam tartozásaiért (10), és 67 millió EUR erejéig fedeznie kellett volna a Sernam szerkezetátalakításának járulékos költségeit. A Sernam a maga részéről kötelezettséget vállalt arra, hogy 1999 és 2004 között 107-ről 72-re csökkenti a telephelyeinek számát, 18 %-kal csökkenti az árbevételét, csökkenti a személyzeti létszámát, és a fent említett költségvetéssel és a kitűzött időn belül, azaz 2004 kezdete előtt végrehajtja a szerkezetátalakítást.
2.3. A 2004. OKTÓBER 20-I„SERNAM 2” HATÁROZAT
(26)
A „Sernam 2” határozatban a Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatást az említett határozatban foglaltaktól eltérő feltételekkel nyújtották, többek között azért, mert a Géodis az SCS Sernam részesedéseinek (az előírt 60 %-a helyett) csupán 15 %-át vette át. A Géodis emellett úgy döntött, hogy nem hajlandó saját forrásaiból 67 millió EUR-val hozzájárulni a vállalat szerkezetátalakítási költségeihez.
(27)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság feltételekhez kötötte a Sernam SA részére nyújtott, 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyását. A „Sernam 2” határozat e feltételeket tartalmazó 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„3. cikk
(1) A (2) bekezdésre is figyelemmel a következő feltételeket kell teljesíteni:
a)
A Sernam csak a vasúton történő, expressz zárt tehervonat („TBE”) koncepciójú kézbesítési tevékenységeit fejlesztheti. E tekintetben az SNCF garantálja, hogy az azt kérelmező minden más szereplőnek ugyanolyan feltételeket biztosít, mint a Sernamnak a vasúti teherszállítás, a „TBE” fejlesztéséhez.
b)
Ezzel szemben a Sernamnak az e határozat kihirdetésének napjától számított két éven belül teljes egészében egy vagy több, jogilag és gazdaságilag az SNCF-től független és nyílt, átlátható és megkülönböz[t]etéstől mentes eljárásban kiválasztott vállalat közúti fuvarozási eszközeivel és szolgáltatásaival kell felváltania a saját közúti fuvarozási eszközeit és szolgáltatásait.
A Sernam saját közúti fuvarozási eszközei és szolgáltatásai alatt a Sernam tulajdonában lévő vagy általa lízingelt vagy bérbe vett közúti eszközök - azaz a közúti fuvarozási járművek - összességét kell érteni;
A Sernam közúti tevékenységét átvevő vállalatoknak saját erőforrásból kell biztosítaniuk a közúti fuvarozási szolgáltatás teljes egészét.
(2) Amennyiben mostantól fogva 2005. június 30-ig a Sernam egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban értékesíti az aktíváit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak, az (1) bekezdés feltételei nem alkalmazandók.”
(28)
A „Sernam 2” határozatban ezen túlmenően a Bizottság megállapította, hogy a francia hatóságok 41 millió EUR összegű kiegészítő támogatást folyósítottak a Sernam részére. A Bizottság ezt a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintette, és elrendelte annak Franciaország általi visszafizettetését.
2.4. A SERNAM SA TEVÉKENYSÉGEINEK A FINANCIÈRE SERNAMRA TÖRTÉNŐ ÁTRUHÁZÁSA
(29)
Franciaország azt állítja, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtásához eleget tett a 3. cikk (2) bekezdésében előírt feltételnek. Azzal érvel, hogy az SNCF sajtóközleményben (11) minden érdekelt felet felkért arra, hogy lépjenek kapcsolatba az ABN AMRO Bankkal. 34 ipari és pénzügyi csoportot, illetve konzorciumot kértek fel az akta tanulmányozására. Az ABN AMRO által az aktát igénylő feleknek az első fordulóra vonatkozóan elküldött meghívólevélben a Sernam SA összes eszközének felvásárlására vonatkozó ajánlati felhívást közöltek (mivel a levél angol nyelvű, az assets szót használták).
(30)
A francia hatóságok szerint a Sernam gazdasági helyzete nem tette lehetővé pozitív értékű ajánlatok benyújtását. Az eljárás keretében benyújtott valamennyi ajánlat súlyosan negatív értékkel bírt:
-
[1. pályázó] (előzetes ajánlat): -120 millió EUR;
-
[2. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR;
-
[3. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR;
-
[4. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -65,2 millió EUR;
-
[5. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -56,4 millió EUR.
(31)
Érvényes ajánlat hiányában a Sernam SA vezetősége egy később létrehozandó és kezdetben Bidco, később Financière Sernam nevű vállalat révén kötelező erejű felvásárlási ajánlatot tett.
2.4.1. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó műveletek hatálybalépésének időpontja
(32)
Ezt az ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, és azt az SNCF Főigazgatósága ugyanezen a napon elvben elfogadta. Mindazonáltal az érintett felek közötti egyetértési megállapodás hivatalos megkötéséhez szükség volt bizonyos alakiságokra. Az SNCF, a Sernam SA, a Sernam Xpress (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló 10 leányvállalat egyike, amelyet 2002-ben hoztak létre), valamint a későbbi Financière Sernam vezetői között létrejött egyetértési megállapodást (a továbbiakban: a 2005. július 21-i egyetértési megállapodás) 2005. július 21-én írták alá. A Financière Sernamot 2005. október 14-én jegyezték be a cégbíróságon. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó, az alábbi preambulumbekezdésekben részletesen bemutatott különböző műveleteket 2005. október 17-én hajtották végre.
2.4.2. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó különböző műveletek
(33)
A francia hatóságok jelezték, hogy a Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása négy szakaszban történt:
a)
Az SNCF 57 millió EUR összeggel feltőkésítette a kizárólagos tulajdonában álló Sernam SA leányvállalatot;
b)
A Sernam SA a kizárólagos tulajdonában álló Sernam Xpress leányvállalatra ruházta a Sernam eszközeit, beleértve az a) pontban említett 57 millió EUR összegű feltőkésítést, valamint az úgynevezett „pénzügyi” jellegű kötelezettségek (a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM - GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség) kivételével annak összes kötelezettségét, 38,5 millió EUR értékben. (12) A hozzájárulás ellentételezéseként a Sernam SA 100 EUR névértékű részesedést szerzett a Sernam Xpressben;
c)
A Sernam Xpress ezt követően 2 millió EUR összegű tőkeemelést hajtott végre, amelyet teljes körűen az SNCF jegyzett; e művelet nyomán az SNCF a Sernam Xpress többségi tulajdonosává vált;
d)
A Sernam SA és az SNCF 2 millió EUR ellenében a Financière Sernam rendelkezésére bocsátotta a Sernam Xpress-beli teljes részesedését, amely ez utóbbi összes tőkéjét jelentette.
(34)
A Sernam SA-t 2005. december 15-én bírósági határozattal felszámolták. Az SNCF részére a „Sernam 2” határozat értelmében visszatérítendő 41 millió EUR-t a felszámolás során kötelezettségként elszámolták. (13)
(35)
A műveleteket az alábbi ábra szemlélteti:
(36)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás a Sernam SA 57 millió EUR, illetve a Sernam Xpress 2 millió EUR összegű, az SNCF általi feltőkésítésen túl az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciákat (ezek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (72)-(85) preambulumbekezdésében található), valamint az egyetértési megállapodás aláírásától számított öt éven belül hozott kedvezőtlen bizottsági határozat esetére elállási jogot irányzott elő (ennek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (117) preambulumbekezdésében található).
2.5. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI
(37)
2008. július 16-i határozatában a Bizottság meg kívánt győződni arról, hogy Franciaország az állításának megfelelően tiszteletben tartotta a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdését, és hogy az összeegyeztethetetlen 41 millió EUR visszafizettetésére irányuló, Franciaország által választott eljárás, azaz az állami követelésnek a Sernam SA csődje során történő elszámolása valóban lehetővé tette-e a szóban forgó támogatás által előidézett versenytorzulás megszüntetését. Mindemellett a Bizottság ellenőrizni kívánta, hogy a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet nem tartalmaz-e újabb, a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást.
2.6. AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI
2.6.1. A panaszosok észrevételei
(38)
Mindenekelőtt, az első panaszos úgy ítéli meg, hogy a Sernam SA eszközeinek értékesítéséhez a „Sernam 2” határozatban előírt feltételek nem teljesültek.
(39)
Először is, a „Sernam 2” határozat által az átruházás végrehajtására előírt 2005. június 30-i határidőt nem tartották be, mivel az átruházási műveleteket csak 2005. október 17-én hagyták jóvá, és a részvények átruházását ugyanezen a napon kellett volna végrehajtani.
(40)
Továbbá, ami az átruházás ellenértékét illeti, az első panaszos úgy véli, hogy az árat kizárólag a Financière Sernam ajánlata alapján határozták meg. Ez az ajánlat önmagában is jogellenes volt, mivel újabb támogatások nyújtását, többek között a Sernam SA feltőkésítését feltételezte. Végezetül, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam Xpress nem a Sernam SA-tól független társaság, amint azt a Bizottság az eljárást megindító határozatában bebizonyítja.
(41)
Ezenkívül az átruházási műveletek a valóságban részvényügyletnek (share deal) minősülnek, azaz a kedvezményezett jogalany egyszerű tulajdonosváltás révén továbbra is a piacon marad.
(42)
Az első panaszos továbbá kifogásolja annak a feltételnek a megsértését, amely szerint az értékesítést átlátható és nyílt eljárás keretében kell megszervezni. Véleménye szerint a Sernam SA és a Sernam Xpress kettős feltőkésítését, és nem kizárólag a Sernam SA feltőkésítését követően a Sernam Xpresst nyilvános konzultáció és ajánlati felhívás keretében kellett volna értékesítésre bocsátani.
(43)
Másodszor, az első panaszos az átruházott eszközök és kötelezettségek valorizációja során alkalmazott manipulációt, valamint az értékesített társaság alulértékelését kifogásolja.
(44)
Harmadszor, az első panaszos számos olyan intézkedést sorol fel, amelyek - véleménye szerint - új támogatásnak minősülnek: az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, a 41 millió EUR összegű jogellenes támogatás visszafizettetésének elmaradása, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló pénzügyi követeléseinek elengedése. A fenti intézkedések kivétel nélkül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatások.
(45)
Negyedszer, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam SA-t átruházás helyett fel kellett volna számolni. Az első panaszos osztja a Bizottság azzal kapcsolatos kételyeit, hogy a felszámolás során végzett számításokban figyelembe vettek-e bizonyos költségeket, és úgy véli, semmi nem utal arra, hogy a Sernam szerkezetátalakításának tényleges költsége alacsonyabb lett volna a felszámolás költségénél.
(46)
Az első panaszos mindezekből megállapítja, hogy a francia hatóságok nemcsak hogy kivonták magukat az összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatás visszafizettetésére vonatkozó kötelezettségük alól, de egyúttal legalább 95 millió EUR értékben újabb támogatásokat nyújtottak, amelyek összegét ki kell egészíteni a garanciák formájában nyújtott különféle támogatásokkal.
(47)
A második panaszos az eljárást megindító határozatot illetően nem tett észrevételeket.
2.6.2. Azon érdekelt felek észrevételei, akik szerint a „Sernam 2” határozatot tiszteletben tartották
2.6.2.1. Az SNCF észrevételei
(48)
Az SNCF véleménye szerint eleget tett a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételnek. Állítása szerint a Sernam eszközeit 2005. június 30. előtt egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárás útján értékesítette az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak.
(49)
Az SNCF szerint az átruházási műveletek egymástól elválaszthatatlanok és egyidejűek. A Bizottság ezért azokat mesterségesen nem választhatja szét.
(50)
Az SNCF úgy ítéli meg, hogy negatív ár esetén akkor teljesül a piacgazdasági befektető elve, ha az értékesítési költség alacsonyabb a részvényes állam által vállalt felszámolási költségeknél, és ennek alátámasztására részletes magyarázatot nyújt be.
(51)
Végezetül kiemeli, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget a Sernam SA felszámolása során kötelezettségként elszámolták.
2.6.2.2. A Butler Capital Partners észrevételei
(52)
Először is, a BCP pontosítja a Sernam Xpress tőkéjébe való beavatkozásával kapcsolatos információkat.
(53)
Másodszor, a BCP meghatározza a Coulonge vállalat visszavásárlásának pontos célját.
(54)
Harmadszor, a BCP vitatja, hogy a Sernam Xpress az 57 és a 2 millió EUR összegű feltőkésítést követően pénztári többlettel rendelkezett volna. A BCP-nek 6 millió EUR összegű készpénzinjekciót kellett volna végrehajtania ahhoz, hogy a finanszírozandó veszteségek fényében a pénztári egyenleget megfelelő szintre emelje.
(55)
Negyedszer, a BCP nem ért egyet azzal, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás előnyeit átruházták a Sernam Xpressre. A BCP úgy véli, hogy ilyen helyzet csak akkor állhatna fenn, ha bizonyítást nyerne, hogy a Sernam SA tevékenységeinek átruházása nem piaci áron történt. Ezzel szemben a BCP szerint az átruházás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás nyomán valósult meg. A BCP továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az átruházási folyamatot szakértői vélemény kísérte.
(56)
Végezetül, ami a Sernam feletti ellenőrzés átvételének következményeit illeti, a BCP a tőkeemelést értékesítésként vizsgálja, és úgy ítéli meg, hogy - a Banks- (14) és az SMI (15)-ügyben hozott ítéletekkel összhangban - feltételezett támogatás visszafizettetésére a Financière Sernam vagy annak leányvállalata, a Sernam Xpress nem kötelezhető.
2.7. FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
2.7.1. A „Sernam 2” határozat tiszteletben tartása
2.7.1.1. Az értékesítés határidejének betartása
(57)
A francia hatóságok úgy vélik, hogy a vevőre nézve jogilag kötelező erejű felvásárlási ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, amely azt ugyanazon a napon elfogadta, ezáltal a megállapodás a francia szerződési jog értelmében visszavonhatatlanul létrejött.
2.7.1.2. Az eladási ár
(58)
A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat nem tiltja a negatív áron történő értékesítést, valamint az ítélkezési gyakorlat elismeri, hogy az ilyen ár lehet piaci ár.
(59)
Az eszközöket a Sernam SA részére az SNCF által biztosított 57 millió EUR összegű feltőkésítés értékének megfelelő negatív áron értékesítették. Ez az ár az első benyújtott indikatív ajánlatoknál jobb, és az SNCF számára a piac által kínált egyedüli kötelező erejű ajánlat volt. Az ajánlatot több független szakértő (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings, valamint a részesedésekért és átruházásokért felelős bizottság [Commission des Participations et Transferts]) is érvényesnek ítélte.
(60)
A francia hatóságok szerint az SNCF által végrehajtott előzetes feltőkésítés csupán végrehajtási részletkérdés. A Bizottság tehát e feltőkésítésre hivatkozva nem vonhatja kétségbe a Sernam eszközeinek piaci értékét, noha a piaci ár megléte már önmagában kizárja, hogy a negatív ár bármely része támogatásnak minősüljön.
2.7.1.3. Az eszközök értékesítése
(61)
A Bizottság elemzésére válaszul, amely szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása két egymást követő művelet: 1) a Sernam SA eszközeinek a Sernam Xpressre (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló leányvállalatra) történő együttes, csoporton belüli átruházása, majd 2) a Sernam Xpressnek a Financière Sernam részére történő és eszközértékesítés helyett részvényügyletnek minősülő eladása formájában valósult meg, a francia hatóságok úgy vélik, hogy ez a szétválasztás mesterséges és indokolatlan.
(62)
Először is, az átruházási műveletek feltőkésítés útján végrehajtott „tőke-hozzájárulási-átruházási”, azaz olyan oszthatatlan műveletnek minősülnek, amelyre két okból került sor: 1) a francia jog nem teszi lehetővé a negatív áron történő eszközértékesítést, és 2) biztosítani kellett, hogy az átvevő ne álljon jogi kapcsolatban az SNCF-fel.
(63)
Tekintettel a Sernam SA tartósan veszteséges gazdasági helyzetére (az átruházást megelőző négy pénzügyi évben felhalmozódott összes veszteség 309,2 millió EUR-t tett ki), a társaság eszközeinek összesített értéke negatív volt.
(64)
A negatív eladási ár francia jogban foglalt tilalmának való megfelelés és az átruházási művelet gazdasági semlegességének biztosítása érdekében az átruházandó eszközök negatív értéke esetén a szakemberek által alkalmazandó eljárásként előírnák, hogy 1) a vevő által fizetendő ár jelképes lenne, és 2) a vevő kártalanítását célzó eszközt léptetnének életbe (az eladó részvétele az átruházást megelőző tőkeemelésben vagy az átruházott társasággal szemben fennálló követelések eladó általi elengedése).
(65)
Ezenfelül, annak elkerülése érdekében, hogy a Sernam SA hitelezői kétségbe vonják a művelet érvényességét, illetve kifogásolási jogukkal éljenek, az egyben átruházott eszközökkel együtt a Sernam tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségeket is át kellett adni. Egyszerű eszközértékesítés keretében nem lett volna mód e kötelezettségek hozzáadására.
(66)
Ennélfogva helyénvaló volt a francia kereskedelmi törvénykönyv L.236-16-L.236-21. cikkében foglalt, a szétválásra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó részleges eszközapport végrehajtása. E tekintetben a francia hatóságok kijelentik, hogy az apport egyenértékű az eladással, amennyiben ahhoz hasonlóan tulajdonátruházással jár, amit az apportban részesülő társaság által kibocsátott értékpapírokkal ellentételeznek.
(67)
Mivel a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a vevő nem állhat jogi kapcsolatban az SNCF-fel, nem volt mód arra, hogy az eszközöket egyben, közvetlenül a Financière Sernamra ruházzák át, mivel ebben az esetben a Sernam SA az apportból fakadóan automatikusan a Financière Sernam részvényesévé vált volna. Ez magyarázatot ad arra, hogy miért került sor először a Sernam Xpress eszközeinek részleges apportjára, majd a Sernam Xpressnek a Financière Sernamra történő átruházására.
(68)
A francia hatóságok szerint a Sernam Xpress javára végrehajtott részleges eszközapport semmilyen körülmények között nem minősül csoporton belüli átruházásnak, mivel a Sernam Xpress a Sernam SA eszközeinek együttes tárolására szolgáló olyan „üres” társaság, amelynek kizárólagos célja, hogy lehetővé tegye az eszközök ezt követő átruházását a vevőre - a Financière Sernamra -, és az anyavállalat által folytatott tevékenységet nem végez. Ezeket az eszközöket a művelet megvalósítása céljából megőrizték és piaci értéken átruházták a Sernam Xpressre. Az eszközapport mindenesetre tulajdonátruházással járt, amely ellenében a Sernam Xpress 100 EUR névértékű üzletrészt bocsátott ki. A francia hatóságok szerint ez az intézkedés - az 57 millió EUR összegű feltőkésítést követően - az átruházott eszközök és kötelezettségek valós értékének megfelelő áron történt.
(69)
A francia hatóságok az eljárást megindító határozatra válaszul küldött észrevételeikhez mellékelték Nicolas Molfessis jogprofesszor véleményét, amely szerint „[m]ivel a francia jog […] nem teszi lehetővé, hogy az SNCF egyben és közvetlenül ruházza át a Sernam eszközeit a Financière Sernamra, az alkalmazandó jogszabályok a Bizottság által előírt korlátozásoknak való megfelelés érdekében tőke-hozzájárulási-átruházási művelet végrehajtására kötelezik az SNCF-et:
-
mivel a francia jogban nem létezik a negatív eladási ár fogalma, a műveletet előzetes feltőkésítés nélkül nem lehetett a Bizottság által előírt piaci áron végrehajtani;
-
mivel a francia jogban nem létezik az adósságátruházás jogcíme, és mivel az a szerződés átruházását az átruházásban érintett valamennyi szerződő fél előzetes beleegyezésétől teszi függővé - amelyet a gyakorlatban lehetetlen elérni -, a tevékenység folytatásához szükséges működési kötelezettségek átruházása miatt az említett akadály leküzdése érdekében a részleges eszközapport módszerét kellett alkalmazni. A részleges eszközapport módszerének alkalmazása miatt egy társaság, a Sernam Xpress közbeiktatására volt szükség, hogy eleget lehessen tenni az átruházó és az új tulajdonos közötti jogi kapcsolat hiányára vonatkozó, a Bizottság által előírt feltételnek.
A Sernam által alkalmazott eljárást együttes eszközátruházásnak kell tekinteni:
-
A gyakorlatban jól ismert tőke-hozzájárulási-átruházási műveletet a Semmítőszék minden olyan alkalommal eszközátruházásnak tekintette, amikor - tekintettel arra, hogy azok kizárólagos végső célja az eszközök átruházása volt - meg lehetett állapítani a két művelet oszthatatlan jellegét;
-
Ebben az esetben kétségtelenül megállapítható ez az oszthatatlan jelleg, mivel az egyes felek között létrejött különböző megegyezések teljesen egyértelműen jelzik a felek azon szándékát, hogy az egyes műveleteket olyan egymástól kölcsönösen függő műveletnek tekintik, amelyek kizárólagos célja a Sernam eszközeinek a Financière Sernamra történő átruházása.”
(70)
A francia hatóságok szerint a Sernam SA eszközeit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem álló társaság részére egyben, a piaci árnak megfelelő negatív áron, nyílt, átlátható, feltételek nélküli és megkülönböztetésmentes pályáztatás keretében folytatott átruházási tárgyalás eredményeként értékesítették, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően.
2.7.1.4. A kiválasztási eljárás nyitott és átlátható jellege
(71)
A francia hatóságok véleménye szerint tárgyi tévedés azt állítani, hogy a Sernam SA eszközei potenciális felvásárlóinak rendelkezésére bocsátott akta nem a Sernam Xpress, hanem a Sernam SA eszközeinek értékesítését említi. Ezenkívül a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívás követelménye nem jelenti azt, hogy a feltőkésítést követően újabb ajánlati felhívást kell közzétenni, mivel a feltőkésítés éppen az ajánlati felhívás és az abból fakadó negatív ár közvetlen következménye.
2.7.1.5. A jogos elvárás kérdése
(72)
A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat azáltal, hogy kifejezetten lehetőséget ad a Sernam eszközeinek együttes átruházására, az SNCF vezetőjében és a francia hatóságokban ésszerű elvárást keltett arra vonatkozóan, hogy jogosultak ilyen módon eljárni. Az állami támogatásokra irányuló vizsgálati eljárás megindítása tehát nem veszi figyelembe a francia hatóságoknak a „Sernam 2” határozattal kapcsolatos jogos elvárásait, annál is inkább, mivel a hatóságok - azzal, hogy az átruházás módjára vonatkozó minden hasznos magyarázatot a Bizottság rendelkezésére bocsátottak - teljes mértékben átlátható módon jártak el vele szemben.
2.7.2. A Sernam SA Sernam Xpressre átruházott eszközeinek és kötelezettségeinek valorizációja során elkövetett állítólagos manipuláció
(73)
Ami a valorizáció során elkövetett állítólagos manipulációkat illeti, a francia hatóságok mindenekelőtt elutasítják az eszközértékelés során végrehajtott 22 millió EUR összegű levonást. Mivel részleges eszközapportot követő átruházási műveletről van szó, az alkalmazandó számviteli szabályozás nem az első panaszos által állított nettó könyv szerinti érték alapján, hanem az apportált eszközök és kötelezettségek tényleges értéke alapján írja elő az értékmeghatározást. Ezen értékek megállapítása a piaci ár vagy független szakértői vélemények alapján történt. A hatályos számviteli szabályokat alkalmazták a halasztott adójóváírások értékének meghatározásához is. Ami a márkaportfólió értékelését illeti, ehhez az Európai Bizottság által 2001. május 23-án az SNCF által az SCS Sernamnak juttatott apport alkalmával készített becslést vették alapul.
(74)
A kötelezettségek értékének meghatározása tekintetében a francia hatóságok úgy vélik, hogy csak az apportban részesülő társaság tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségek átruházására került sor. Ezenkívül a „badwill” (a társaságot érintő negatív hatás vagy hátrány, amely valamely hibás üzleti gyakorlat alkalmazásából származik) értéke csak a könyvelésben nyilvántartott 57 millió EUR negatív piaci értéknek felelt meg.
2.7.3. A 41 millió EUR összegű támogatás Sernam Xpress társasággal történő visszafizettetésére vonatkozó kötelezettség hiánya
(75)
A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bizottság által az SMI- (16) és a CDA-ügy (17) keretében kifejtett érvelés alapjául szolgáló különbségtétel a részvényügylet (share deal) és az eszközügylet (asset deal) között a szóban forgó esetben nem releváns.
2.7.3.1. A művelet szétválasztása csoporton belüli átruházásra és részvényügyletre
(76)
A (61)-(70) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a francia hatóságok úgy vélik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó művelet nem csoporton belüli átruházásból és egy azt követő részvényügyletből, hanem harmadik fél részére történő eszközátruházásból áll.
(77)
Másodsorban, a hatóságok arra hivatkoznak, hogy amennyiben a támogatást átutalták volna, a Sernam Xpress piaci árában szükségszerűen figyelembe vették volna a 41 millió EUR-s tartozás meglétét. Ebben az esetben a negatív ár 98 millió EUR (57 + 41) lett volna. Ezzel szemben a Financière Sernam által „kifizetett” - valójában kapott - negatív ár mindössze 57 millió EUR volt. Ennélfogva az eladó 41 millió EUR-t takarított meg, következésképpen azonban megőrizte a támogatás gazdasági előnyét. A francia hatóságok ebben az összefüggésben a Banks-ítéletre (18) hivatkoznak.
2.7.3.2. A CDA- és az SMI-ítéletben foglalt feltételek tiszteletben tartása
(78)
A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bíróság a CDA-ügyben hozott ítéletében megállapította: az a tény, hogy a CDA a támogatásban részesülő vállalatok tevékenységét folytatja, önmagában nem bizonyítja a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék fennállását (19).
(79)
A Bíróság pontosította, hogy a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék nem áll fenn, amennyiben a CDA a piaci árnak megfelelő vételárat fizetett az LCA társaság eszközeinek átvételéért. (20)
(80)
A francia hatóságok szerint, mivel a Sernam Xpress piaci ár ellenében szerzett tulajdonjogot a Sernam SA eszközei és kötelezettségeinek egy része felett, ez a művelet nem ruházta át a Sernam Xpressre a 41 millió EUR összegű támogatás nyújtásából fakadó előny tényleges élvezetét. Mindemellett a Bizottság nem érvelhet azzal, hogy a Sernam SA olyan üres kagylóhéjként kerül ki az eszközértékesítésből, amellyel szemben nem lehet az összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszatérítését elérni. Ezt a már a CDA-ítéletben is kifejtett érvelést a Bíróság elutasította (21).
(81)
A francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a Bizottság kifejezetten lehetőséget adott a Sernam SA eszközeinek együttes átruházására. Ennek megfelelően az, hogy az SNCF a Sernam eszközeit egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban átruházta egy másik társaságra, semmiképpen sem tekinthető e kötelezettség megkerülésének.
(82)
Ez annál is inkább igaz, mivel a Bizottság maga is megállapította, hogy kizárható a kötelezettségek ilyen megkerülése, „ha - azon kívül, hogy piaci áron megy végbe - a kedvezményezett társaság javainak ‘együttes’ átruházása feltétel nélküli, a társaság valamennyi versenytársa számára elérhető eljárásban megy végbe” (22).
(83)
Ami a Bizottság azon érvét (23) illeti, amely szerint a művelet amellett, hogy a CDA-ítélet által engedélyezett módon lehetővé tette az eszközök biztonságba helyezését, olyan struktúrát hozott létre, amely a Coulonge vállalat felvásárlásához hasonló új beruházások finanszírozását teszi lehetővé, elegendő azt megállapítani, hogy a Coulonge Services Sernam Xpress általi felvásárlására azzal együtt került-e sor, hogy a BCP átvette a Sernam Xpress feletti ellenőrzést, valamint hogy a Sernam Xpress kihasználhatta-e az új tőkeinjekcióval megvalósuló, BCP általi irányításátvételt e felvásárlás megvalósításához.
(84)
A fentiek alapján tehát a Bizottság kételyeivel ellentétben a CDA-ítéletben foglalt és a francia hatóságok által „harmadik kritériumnak” nevezett követelmény is teljesül.
2.7.4. A Sernam Xpress és/vagy a Financière Sernam részére nyújtott újabb támogatások
(85)
Ami a 2005. július 21-i egyetértési megállapodást illeti (a Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése; a Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése; az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciák; elállási jogról szóló záradék), a francia hatóságok úgy vélik, hogy amennyiben az eladás piaci áron, nyílt és átlátható ajánlati felhívás alapján, valamint a felszámolás költségénél alacsonyabb költséggel valósul meg, az nem tartalmaz támogatási elemeket.
(86)
Ezenfelül a Financière Sernam által ajánlott negatív ár megfelelt a független szakértők becsléseinek.
(87)
A francia hatóságok továbbá megjegyzik, hogy az elállási jogról szóló záradékot a Financière Sernam kérésére, és kizárólag azért illesztették be a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásba, hogy védelmet nyújtson egy kedvezőtlen bizottsági határozat jelentette kockázattal szemben. A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ilyen záradék hiányában nem kerülhetett volna sor átruházásra, és kijelentik, hogy a Bizottság egy korábbi ügyben nem emelt kifogást e záradék ellen. (24)
3. A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSE
3.1. A „SERNAM 2” HATÁROZAT 3. CIKKÉT MEGALAPOZÓ INDOKOK FELIDÉZÉSE
(88)
Elsőként, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezt az eljárást az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) 16. cikke alapján indította, mivel a Bizottság szerint több jel utalt arra, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással, méghozzá azt követően, hogy a korábban a „Sernam 1” határozatban szintén feltételekkel engedélyezett támogatással is visszaélt.
(89)
A Bizottság úgy véli, emlékeztetni kell azokra az okokra, amelyek a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek előírásához vezettek: (26)
„[…] figyelembe véve a támogatással való fent megállapított visszaélést és az átszervezési terv időtartamának növekedését, a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak különös ellentételezést kell nyújtania azzal, hogy tartósan visszavonul az alapvetően túlkapacitással rendelkező piacokról a támogatás egy részét érintő jóváhagyás igazolása érdekében.
Az állami támogatások a strukturális túlkapacitással rendelkező, sőt visszaesést mutató piacokon történő folyósítása valójában azzal az azonnali következménnyel járt, hogy lehetővé tette egy vállalat számára, amelynek a bejelentett nehézségei miatt abba kellett hagynia a tevékenységét, hogy mesterségesen szélsőséges részesedéssel rendelkezzen a kérelmezett piacokon a pénzügyileg egészséges konkurens vállalatok kárára. Azt is el kell kerülni, hogy a támogatás azzal a nem kívánatos hatással járjon, hogy elűzze a pénzügyileg egészséges vállalatokat a kérelmezett piacokról azok javára, amelyek saját erőből képtelennek bizonyulnának a túlélésre.
Ebben az értelemben a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak tartósan abba kell hagynia a tevékenységeit a túlkapacitással rendelkező piacokon, konkrétan a közúti gyűjtőfuvarozás, illetve hagyományos kézbesítés szegmensében.
Jóllehet a Sernam kezdeményezett egy ilyen visszavonulást, a Bizottság úgy véli, hogy ez nem elegendő, és azt tartósan kell megvalósítani. Emiatt szükségesnek ítél olyan feltételeket szabni, amelyek i. lehetővé teszik a Sernam számára, hogy folytassa fejlesztéseit az innovatív diverzifikáció irányába és fejlődésben lévő (és így túlkapacitással nem rendelkező) piaci szegmensben, és ii. a túlkapacitással rendelkező, stagnáló vagy visszaesést mutató piaci szegmensekben lehetővé teszik a Sernam szolgáltatásainak más szereplők szolgáltatásaival való felváltását (aminek hatására e szegmensekben felszabadulnak a Sernam piaci résesedései).
(…)
A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a Sernam egészének (aktíváinak és passzíváinak) a francia hatóságok által tervezett értékesítése esetén a határozat feltételeit (a Sernam közúti tevékenységének átadása más vállalatoknak és a Sernam tevékenységének diverzifikálása a vasúti teherszállítás felé) minden esetben alkalmazni kell. Ezzel szemben, ha a Sernamnak „egyben” [kellene] értékesítenie az aktíváit, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a társaság átszervezésével kapcsolatban fent említett két feltétel nem érvényes, tekintve, hogy a Sernam már nem a jelenlegi cégforma szerint működik, és a piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).”
(90)
A „Sernam 2” határozat tehát két különböző forgatókönyvet irányoz elő a Sernam SA értékesítésére: a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését, és kizárólag eszközértékesítést. Az első feltételezés esetében az eszközöket és kötelezettségeket felvásároló társaságnak teljesítenie kell a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket; a második esetben ezek a feltételek nem alkalmazandók.
(91)
Ezenkívül emlékeztetni kell arra a tágabb kontextusra is, amelybe a Bizottság „Sernam 1” és „Sernam 2” határozata illeszkedik. A folyamatosan veszteséges Sernam SA működési célú állami támogatásban részesült, amelyet anyavállalata, az SNCF folyósított számára, és amelyre a vállalat fennmaradásához volt szükség.
(92)
Véget kellett vetni egy olyan társaság mesterséges életben tartásának, amely indokolatlan piaci részesedéssel rendelkezett, jóllehet nem volt versenyképes. Ebből következik, hogy egyrészről véget ért a Sernam társaság rendszeres állami feltőkésítése, és másrészről az ilyen támogatások nyomán létrejött versenytorzulások megszűntek, vagy azokat kompenzációs intézkedésekkel kellett ellensúlyozni. Ennélfogva a Sernam részére 2001 és 2004 között nyújtott, 41 millió EUR összegű, a belső piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatásokat vissza kellett fizettetni, és az 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás ellentételezéseként a piac egyes részeit felszabadító kompenzációs intézkedéseket kellett elfogadni.
(93)
A Bizottság ugyanakkor már az elején megállapította, hogy az a mód, ahogyan Franciaország a 2004. évi határozatot végre kívánta hajtani, teljes mértékben ellentétes az így meghatározott célkitűzésekkel. A francia hatóságok e határozat végrehajtása ürügyén továbbra is nyújtottak működési támogatást, és a vállalat gazdasági folytonosságának megőrzésére törekedtek, elmulasztva a piaci részesedések felszabadítását és éppen ellenkezőleg megkísérelve megerősíteni a társaság versenyhelyzetét.
(94)
Ezen a ponton helyénvaló módszeresen megvizsgálni, hogy a francia hatóságok milyen eszközöket alkalmaztak célkitűzéseik eléréshez.
3.2. VISSZAÉLÉS A „SERNAM 2” HATÁROZATTAL ENGEDÉLYEZETT TÁMOGATÁSSAL
(95)
A francia hatóságok megerősítik, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben. A Bizottságnak ennélfogva mindössze azt kell ellenőriznie, hogy Franciaország eleget tett-e a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek. Emlékeztetőül, ez a bekezdés a következőképpen szól:
„Amennyiben mostantól fogva 2005. június 30-ig a Sernam egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban értékesíti az aktíváit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak, az (1) bekezdés feltételei nem alkalmazandók.”
(96)
Amint az az alábbiakban kiderül, Franciaország nem teljesítette ezeket a feltételeket.
3.2.1. A tevékenységek átruházására nem 2005. június 30-án került sor
(97)
A francia hatóságok és az első panaszos észrevételeiből az következik, hogy 2005. június 30-án az SNCF vezetése mindössze elvben fogadta el a Financière Sernam kötelező erejű ajánlatát. Mindeközben az ügyletben érintett valamennyi felet kötő egyetértési megállapodást 2005. július 21-én írták alá, és a különböző átruházási műveletek végrehajtására csak 2005. október 17-én került sor.
(98)
A Bizottság mindebből arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházására - a „Sernam 2” határozatban előírt feltétellel ellentétben - nem került sor legkésőbb 2005. június 30-ig. Ez már önmagában is elegendő ok annak megállapításához, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással.
3.2.2. A tevékenységek átruházása nem minősül adásvételnek (27)
(99)
Az uniós tagállamok jogrendjében az adásvételi szerződés a római jogból eredő elveken alapul (emptio venditio). Az adásvétel ugyanis javak tulajdonjogának a vételár megfizetése ellenében történő átruházása. Az árnak, amint azt a francia jogra hivatkozva a francia kormány is kiemeli, pozitív árnak kell lennie.
(100)
Az az ügylet, amelynek során az adott jó vagy javak tulajdonjogát átruházni kívánó személy pénzt ajánl a javakat átvevő személynek, nem adásvétel, hanem más jellegű szerződés.
(101)
Ebben az esetben az SNCF 59 millió EUR-t, azaz a Sernam SA feltőkésítése során 57 millió EUR-t, a Sernam Xpress feltőkésítése során pedig 2 millió EUR-t fizetett, és különféle garanciákat nyújtott a Financière Sernam részére. A Financière Sernam által az SNCF és a Sernam SA javára kifizetett 2 millió EUR kiegyenlíti a Sernam Xpress feltőkésítését, az ügylet további elemeit azonban nem. Ennélfogva az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem tekinthető adásvételi szerződésnek. Ezt a francia hatóságok nem is vitatják, amikor kifejtik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó különböző műveletek nem minősülnek adásvételnek, mivel a francia jog nem teszi lehetővé olyan adásvétel lebonyolítását, amely ilyen eredménnyel jár.
(102)
A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem minősül adásvételi szerződésnek. Ugyanezen okból nem teljesül a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése, mivel nem történt adásvétel. Következésképpen Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással.
3.2.3. A tevékenységek átruházása nem tekinthető eszközértékesítésnek, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű átruházását jelenti
(103)
Még ha a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását adásvételnek is tekintendő, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése csak akkor teljesülne, ha ez az adásvétel kizárólag az eszközöket és nem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét érintené. Ez a „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdéséből következik, amelyet e határozat (89) preambulumbekezdése idéz.
(104)
A 2.4. szakaszban ismertetetteknek megfelelően a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, SNCF általi átruházása során a Sernam SA saját eszközeit, valamint az anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozások kivételével kötelezettségeit kizárólagos tulajdonú leányvállalatára, a Sernam Xpressre ruházta át. Az átruházást megelőzően a Sernam SA-t az SNCF 57 millió EUR értékben feltőkésítette, és ez az új tőke is az átruházott eszközök részét képezte. Az átruházást követően az SNCF a Sernam Xpresst is feltőkésítette, 2 millió EUR összegben. Ezután a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernam ugyanekkora összegért (2 millió EUR-ért) értékesítette.
(105)
A 2.7.1.3. szakaszban foglaltaknak megfelelően a francia hatóságok ezt a műveletet a francia jogból és a „Sernam 2” határozatból fakadó kettős korlátozással indokolják.
(106)
Arra hivatkoznak, hogy a művelet átfogó eredménye megegyezik az eszközértékesítés eredményével. Ennélfogva azt a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Sernam SA eszközei együttes értékesítésének kell tekinteni.
(107)
A Bizottság - két okból - eltérő következtetésre jutott.
3.2.3.1. Az átruházás két eleme az eszközök és kötelezettségek csoporton belüli átruházása, majd az azokat átvevő leányvállalat részvényeinek értékesítése (részvényügylet)
(108)
Az SNCF által végrehajtott művelet nyomán a Financière Sernam hozzájutott a Sernam Xpress részvényeihez, és így értékesíthette azokat (a továbbiakban: részvényügylet).
(109)
Igaz, hogy az SNCF először - a francia hatóságok szerint - a francia jogban „részleges eszközapportnak” nevezett (valójában eszközöket és kötelezettségeket is érintő) műveletet hajtott végre. Ez a művelet azonban még önállóan vizsgálva sem tekinthető „harmadik fél részére történő eszközértékesítésnek”. Az eladásra 57 millió EUR összegű negatív áron került sor, ezért az nem minősül adásvételnek (lásd a 3.2.2. szakaszt). Mindemellett nem csupán az eszközöket, hanem a Sernam SA anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozásainak kivételével valamennyi kötelezettséget is érinti. A Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű átruházásáról, és nem csupán az eszközök értékesítéséről van tehát szó (lásd még a 3.2.3.2. szakaszt).
(110)
Végezetül, a szóban forgó átruházást a Sernam Xpress 100 %-os tulajdonú leányvállalat javára teljesítették, amelyet eseti alapon jelöltek ki a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit átvevő jogalanyként azzal a kizárólagos céllal, hogy azt a Financière Sernamnak továbbértékesítsék. Az apport kedvezményezettje tehát nem az SNCF-től független harmadik vállalat volt.
(111)
Másodszor, a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernamnak értékesítették, ami szintén nem harmadik fél részére történő részvényeladásnak, hanem részvényátruházásnak vagy részvényügyletnek (és ezért a vállalat egésze átruházásának) minősül.
(112)
Ennélfogva az SNCF által végrehajtott műveletek egyike sem tekinthető a Sernam SA eszközeinek az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaság részére történő együttes értékesítésének, így nem teljesülnek a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.
3.2.3.2. Az átruházás nem az eszközökre korlátozódik, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét érinti
(113)
Az e határozat (89) preambulumbekezdésében idézett „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése megkülönbözteti egyrészről az eszközök értékesítését és másrészről a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését. E preambulumbekezdésből egyértelműen következik, hogy ha a francia hatóságoknak a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét értékesíteniük kellett - amint azt a „Sernam 2” határozat elfogadásakor értették -, kötelesek voltak eleget tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(114)
A különböző átruházási műveletek eredményeként a Financière Sernam a Sernam Xpress felvásárlásával a Sernam SA-nak a „Sernam 2” határozat elfogadásának időpontjában meglévő eszközei és kötelezettségei összességéhez hozzájutott, az alábbiak kivételével: egyrészről az eszközök értéke a Sernam SA javára kifizetett 57 millió EUR összegű, illetve a Sernam Xpress javára kifizetett 2 millió EUR összegű tőkeinjekcióval növekedett (lásd még e határozat 3.2.4. szakaszát), és másrészről a kötelezettségek értéke a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM - GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség, valamint a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség összegével csökkent.
(115)
E kisebb kiigazítások ellenére is egyértelmű azonban, hogy a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit valóban átruházták először a Sernam Xpressre, majd a Financière Sernamra.
(116)
A tevékenységek átruházása tehát nem minősül eszközértékesítésnek, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) - néhány kivételtől eltekintve - teljes körű átruházását jelenti. Következésképpen ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben.
3.2.4. Az átruházás nem korlátozódik a „Sernam 2” határozat elfogadásának időpontjában a Sernam SA tulajdonát képező eszközökre, hanem magában foglal további 59 millió EUR-t
(117)
Az eszközöket illetően a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Sernam SA és a Sernam Xpress feltőkésítésével további 59 millió EUR-val nőtt azok értéke, valamint hogy a Financière Sernam által kifizetett 2 millió EUR-ra figyelemmel e növekedés gazdasági értéke 57 millió EUR. A „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése nem engedélyezi az eszközök értékének ilyen növelését.
3.2.5. A tevékenységek átruházására nem átlátható és nyílt eljárás útján került sor
(118)
A francia hatóságok elsőként átlátható és nyílt eljárást szerveztek. Az eljárás lezárásakor azonban az SNCF egyetlen kötelező erejű ajánlatot sem kapott.
(119)
Az átlátható és nyílt eljárás kudarcát követően megkötötték a Financière Sernammal a Sernam SA tevékenységeinek átruházását célzó különböző műveletekről szóló szerződést. Mivel a vállalat mint ilyen önállóan nem vett részt az átlátható és nyílt eljárásban, a tevékenységek átruházása végül nem átlátható és nyílt eljárás útján valósult meg.
(120)
Ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben.
3.2.6. A eszközértékesítés véglegességét nem tartották tiszteletben
(121)
A „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik az eszközértékesítés céljáról:
„[A] piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).”
(122)
Az eszközértékesítés tehát a Sernam SA piaci részesedésének és eszközeinek felszabadítását, valamint az eszközök használati jogának harmadik fél részére történő átengedését célozta. Az eszközértékesítés célja tehát az volt, hogy megszüntesse a Sernam SA gazdasági tevékenységét.
(123)
A szóban forgó ügyben ugyanakkor a Sernam SA-t annak vezetősége teljes körűen felvásárolta, így az egyesült a későbbi Financière Sernammal. A gazdasági folytonosság maradéktalanul megvalósul; ezenfelül a vállalat tartozásai jelentős részétől megszabadult, valamint 59 millió EUR értékben új tőkéhez jutott, amelyből 57 millió EUR gazdasági terhét továbbra is az SNCF viseli. Ennélfogva, azontúl, hogy a végrehajtott művelet nem tesz eleget a „Sernam 2” határozat 3. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, a határozatban kitűzött célok elérését sem teszi lehetővé. Éppen ellenkezőleg a gazdasági jogalany megerősödését eredményezi oly módon, hogy az tovább súlyosbíthatja a határozatban előírt intézkedések által éppen enyhíteni kívánt versenytorzulásokat.
3.2.7. A Franciaország által kifejtett érvelés alapján nem bizonyítható a „Sernam 2” határozat 3. cikke (2) bekezdésének tiszteletben tartása
(124)
Elfogadhatatlan Franciaország azon érvelése, amely szerint a végrehajtott műveletek összessége együttes eszközértékesítésnek felel meg. Az együttes eszközértékesítés jellegéből fakadóan annak elsődleges tulajdonsága, hogy nem részvényeladáson alapul. A Bizottság ennélfogva nem tudja elfogadni azt az érvelést, amely szerint több különböző jogi aktus (részleges eszköz- és kötelezettségapport, majd részvényügylet) egyenértékű egy adott jogi aktussal (eszközértékesítés) akkor, amikor valamelyik ténylegesen végrehajtott jogi aktus a bizonyítani kívánt jogi aktussal ellentétes.
(125)
Ugyanígy nem fogadható el az az érvelés sem, amely szerint a francia jog értelmében nem lehetséges a Sernam SA eszközeinek a Financière Sernam részére történő közvetlen értékesítése. Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy a „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország kétféleképpen hajthatta végre a határozatot. Feltételezve, hogy az eszközértékesítés megoldhatatlannak bizonyult, a francia hatóságok a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében előirányzott lehetőséggel élve (a Sernam SA saját tevékenységeinek korlátozása a vasúton történő kézbesítésre és a közúti szállítás alvállalkozásba adása) továbbra is végrehajthatták a határozatot. Másodszor, ha a harmadik fél hitelezők ténylegesen elfogadhatatlannak tartották volna a negatív eladási árat, a Sernam SA-t kollektív eljárás alá vonhatták volna, hogy az eszközértékesítésre ezen eljárás keretében kerüljön sor.
(126)
Végezetül, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen találjanak más jellegű megoldást, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. Noha a francia hatóságok 2004. november 24-én valóban látogatást tettek a Bizottságnál, és 2004. december 21-én hivatalos levélben tájékoztatták az eszközök együttes értékesítésére vonatkozó döntésükről, hangsúlyozni kell, hogy Franciaország egyszer sem értesítette a Bizottságot az általa a „Sernam 2” határozatban feltételesen jóváhagyott szerkezetátalakítási terv módosításáról. Márpedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (28) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől.
(127)
A Bizottság azonban nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott.
3.2.8. Következtetés: Franciaország nem tartotta tiszteletben a „Sernam 2” határozat 3. cikkét, és visszaélt az 503 millió EUR értékű támogatással
(128)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkét nem tartották tiszteletben. Ennélfogva a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatással visszaéltek.
3.2.9. Az 503 millió EUR összegű támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal
(129)
Mivel a kedvezményezett a „Sernam 2” határozatot megsértve használta fel az 503 millió EUR összegű támogatást, ez utóbbi e határozat alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal.
(130)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy az 503 millió EUR összegű támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és annak összegét a rendelkezésre bocsátás időpontjától számított kamatokkal megnövelve vissza kell fizettetni.
(131)
A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (mára felszámolt) Sernam SA, majd a Sernam Xpress (ennek vagyona egyetemes vagyonátruházást követően a Financière Sernam birtokába került) által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet. Először is úgy kell tekinteni, hogy a Sernam Xpress a csoporton belül lezajlott ügyletet követően a Sernam SA valamennyi eszközét és kötelezettségeinek egy részét átvette. A Sernam Xpress tehát a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta (lásd még a 3.3. szakaszban található részletes bizonyítást). Ezt követően az egyetemes vagyonátruházás nyomán a Financière Sernam a Sernam Xpress jogutódjává vált. Végezetül a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 503 millió EUR összegű támogatásból.
3.3. A 41 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ TÁMOGATÁS VISSZAFIZETTETÉSE
(132)
A „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország által a kedvezményezettel visszafizettetendő 41 millió EUR összegű állami támogatást a Sernam SA vállalat felszámolásakor kötelezettségként elszámolták.
(133)
A francia hatóságok úgy vélik, hogy a „Sernam 2” határozat 4. cikke értelmében a Sernam SA tevékenységeinek a véleményük szerint átlátható és nyílt eljárás keretében a Financière Sernamra történő átruházásából következik, hogy a visszafizettetési kötelezettség kizárólag a Sernam SA társaságra korlátozódik.
(134)
A „Sernam 2” határozat 4. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A Sernam mindenfajta részleges vagy teljes értékesítésének piaci áron és az összes konkurens számára átlátható és nyílt eljárás során kell történnie. Ilyen körülmények között a 41 m€ támogatás visszafizetése a Sernamot terheli, amennyiben az tovább létezik.”
(135)
A 4. cikk különbséget tesz aszerint, hogy folyamatos-e a Sernam gazdasági tevékenysége. A tevékenység megszűnése esetén a követelés az eszközöket átlátható és nyílt eljárás során, piaci áron megvásárló jogalanyokkal szemben nem érvényesíthető.
(136)
A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy ítélkezési gyakorlatában a Bíróság és a Törvényszék döntő jelentőséget tulajdonít ezeknek a tényezőknek.
(137)
Az SMI-ítélet (29) két lehetőséget különböztet meg a támogatásban részesülő tevékenységek értékesítésének esetére, amelyek a következők: a társasági részesedések értékesítése, amelyet követően a támogatásokban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét (részvényügylet), illetve a vállalat eszközei egy részének vagy egészének értékesítése más vállalat részére, amelyet követően a támogatott gazdasági tevékenységet a továbbiakban nem ugyanaz a jogi személy végzi (eszközügylet).
(138)
A részvényügylet tekintetében a Bíróság megállapította, hogy: (30)
„[…] ha egy olyan vállalkozást, amely jogellenes támogatásban részesült, piaci áron vásárolnak meg, vagyis azon a legmagasabb áron, amelyet egy magánbefektető normál versenyfeltételek mellett ezért a társaságért abban a helyzetben, amelyben - különösen az állami támogatás nyújtását követően - található, kész volt fizetni, a támogatási elemet piaci áron értékelték és a vételárba beszámították. Ilyen körülmények között a vevő nem tekinthető úgy, hogy előnyben részesült a piacon működő többi gazdasági szereplőhöz képest (e tekintetben lásd a C-390/98. sz. Banks-ügyben 2001. szeptember 20-én hozott ítélet, [EBHT 2001., I-6117 o.] 77. pontját).
A szóban forgó ügyben a jogellenes támogatásban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét és saját nevében továbbra is folytatja az állami támogatással segített tevékenységeket. Ennélfogva rendszerint továbbra is ez a vállalat élvezi az említett támogatásokhoz kapcsolódó versenyelőnyt, és ezért ezt a vállalatot kell kötelezni a támogatásokkal megegyező összeg visszafizetésére. […]”
(139)
Ami az eszközügyletet illeti, a Bíróság a következőképpen fogalmaz: (31)
„Természetesen lehetőség van arra, hogy - amennyiben a leválasztott vállalatokat azzal a céllal hozták létre, hogy a támogatást kapott de csődbe került vállalat tevékenységének egy részét folytassák - ezektől a vállalatoktól szükség esetén a támogatás visszafizetése követelhető legyen, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok továbbra is hasznot húznak a kapott támogatásból eredő versenyelőnyből. Ilyen helyzet többek között akkor állhat fenn, ha a leválasztott vállalatok a piaci feltételeknek megfelelő ellenár megfizetése nélkül felvásárolják a felszámolás alatt álló társaság eszközeit, vagy ha megállapítást nyer, hogy az ilyen vállalatok létrehozása a támogatások visszatérítésére vonatkozó kötelezettség megkerülését eredményezte.”
(140)
Ugyanez a megkülönböztetés érvényesül a Seleco-ítéletben is. (32) Ebben az ítéletében a Bíróság megerősíti, hogy a Bizottság kényszer esetén előírhatja, hogy a visszafizettetés ne korlátozódjon az eredeti vállalatra, hanem azt a termelésátruházás révén az utóbbi tevékenységét folytató vállalkozásra is kiterjesszék, amennyiben az átruházás bizonyos elemeiből megállapítható a két jogalany közötti gazdasági folytonosság. A Bíróság továbbá elfogadta, hogy a következő mutatók relevánsak a gazdasági folytonosság meghatározása szempontjából: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek, a munkaerő fenntartása, csoportos eszközök), az átruházás ára, az átvevő vagy az eredeti vállalat részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága, az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdését, az eljárás megindítását vagy a végleges határozatot követően), illetve a művelet gazdasági logikája. (33)
(141)
Helyénvalónak tűnik továbbá hangsúlyozni, hogy az SMI- és a Seleco-ügyben bírói felügyelet mellett zajló kollektív eljárás keretében került sor az eszközök értékesítésére. Az eladás csupán a kollektív eljárás alá vont vállalatok eszközeinek egy részét érintette. Ezenfelül a Bíróság szerint nem állapították meg, hogy az értékesítés nem piaci feltételekkel történt.
(142)
A Törvényszék a CDA-ítéletben (34) vizsgált egy eszközügyletet, és többek között ellenőrizte, hogy a szóban forgó ügyben vannak-e olyan jelek, amelyek alapján megállapítható a visszatérítési utasítás részleges eszközértékesítés útján történő megkerülése. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság a szóban forgó ügyben nem állapított meg ilyen szándékot, és hogy a CDA nem őrizte meg a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A Törvényszék e megállapítását két tényelemre alapozta: az adásvétel az eszközök egy részére korlátozódott, amelyet egyben értékesítettek, és ezen eljárási mód (azaz az együttes értékesítés) magasabb összeg bevételezését tette lehetővé, mint amely a szóban forgó vagyoni elemek egyenkénti eladásával elérhető lett volna.
(143)
Ennélfogva a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását a Bíróság és a Törvényszék által meghatározott feltételek fényében kell vizsgálni annak megállapítása céljából, hogy a visszafizettetési kötelezettség kiterjeszthető-e a Financière Sernamra és leányvállalataira, a Sernam Servicesre és az Asterre.
(144)
Elsőként, ami az eszközöknek és kötelezettségeknek a Sernam SA-ról a Sernam Xpressre történő együttes átruházását illeti - három pénzügyi kötelezettség (a Sernam SA által az SNCF csoporttól felvett tagi kölcsön, az „IBM - GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség és a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség) kivételével -, a Bizottság úgy véli, hogy ez az átruházás a vállalat egészét érintette (lásd a 3.2.3. szakaszt). A Sernam SA és a Sernam Xpress között tehát gazdasági folytonosság áll fenn. Ez megkülönbözteti a szóban forgó ügyet az SMI-, a Seleco- és a CDA-ítélet alapjául szolgáló tényektől, amelyek esetében csak az eszközök részleges értékesítésére került sor. Ezenfelül az átruházás vállalatcsoporton belül történt. Az átruházást a támogatás visszafizettetését elrendelő végleges bizottsági határozatot követően hajtották végre, és az gazdasági szempontból kizárólag azzal indokolható, hogy lehetővé teszi a Sernam SA tevékenységeinek folytatását anélkül, hogy eleget kellene tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikkében előírt feltételeknek. Ennélfogva a gazdasági folytonosság igazolására a határozatban és a Seleco-ítéletben előírt valamennyi kritérium teljesül.
(145)
A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Sernam Xpressre történő átruházás nem felel meg a piaci feltételeknek. Erre az átruházásra negatív áron került sor, és azt nem átlátható és nyílt eljárás eredményeképpen hajtották végre (lásd a 3.2.5. szakaszt). A Sernam Xpresst 2005 és 2008 között ért veszteségek fedezésére szolgáló működési támogatásnak tekinthető 57 millió EUR összegű negatív árhoz (35) hozzá kell adni az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló és elengedett 38,5 millió EUR összegű követelését (lásd a (27) preambulumbekezdést). Végezetül a Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Sernam SA tulajdonában maradt kötelezettségek harmadik felekkel és nem az SNCF-fel szemben fennálló tartozások. Az 57 millió EUR összegű tőkeinjekcióval az SNCF lehetővé tette a Sernam Xpress számára, hogy legalább a 2005 és 2008 közötti időszakban maradéktalanul teljesítse ezeket a követeléseket. Ellenkező esetben, ha az SNCF kizárólag pozitív áron értékesítette volna eszközeit, a Sernam SA harmadik felekkel szemben fennálló tartozásait csak az értékesítésből származó bevétel erejéig törlesztették volna. Ez is arra utal, hogy az SNCF és a Financière Sernam közötti szerződéses egyensúly nem felel meg a piaci feltételeknek.
(146)
Megállapítható az is, hogy az 57 millió EUR-s negatív ár magasabb, mint a sikertelen ajánlati felhívásra érkezett legjobb ajánlat, amelynek értéke 56,4 millió EUR volt (a második fordulóban tett ajánlat [5. pályázó]).
(147)
Az átruházásnak köszönhetően a Sernam Xpress mentesült a Sernam SA-t terhelő 41 millió EUR visszatérítésére vonatkozó utasítás teljesítése alól, és a szóban forgó támogatás visszafizetése, valamint a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek teljesítése nélkül folytathatta a Sernam SA tevékenységeit.
(148)
Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Sernam Xpressre történő átruházása nyomán a Sernam Xpress megőrizte a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A két társaság között gazdasági folytonosság állt fenn, és az átruházás a Sernam SA-t kötő visszatérítési utasítás megkerülésének tekinthető.
(149)
Ahogyan azt az SMI- és a Seleco-ítélet kifejti, valamely jogellenes támogatásban részesülő társaság részvényeinek egy részvényes által harmadik fél részére történő értékesítése nem érinti a kedvezményezett társasággal szembeni visszatérítési kötelezettséget. Következésképpen a Sernam Xpress részvényeinek a Financière Sernam részére történő értékesítése nem mentesítette a Sernam Xpresst a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettség alól.
(150)
A Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesülését követően a visszatérítési kötelezettség a Financière Sernamra szállt. A Financière Sernam és leányvállalatai, azaz a Sernam Services és az Aster ráadásul a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és így továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 41 millió EUR összegű támogatásból.
(151)
Ezenkívül, az alábbi 3.4. szakaszban ismertetett okok miatt a francia hatóságok által a piacgazdasági magánbefektető elvének alkalmazása alapján megfogalmazott érveket el kell vetni.
3.4. A SERNAM XPRESS JAVÁRA NYÚJTOTT ÚJ TÁMOGATÁSOK
(152)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás több olyan intézkedést ír elő, amelyek új támogatásnak minősülhetnek (vö. a fenti (36) preambulumbekezdéssel). A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ezek az intézkedések új támogatásnak minősülnek-e, és hogy adott esetben a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilváníthatók-e.
(153)
A francia hatóságok szerint mindezek az intézkedések megfelelnek a piacgazdasági magánbefektető elvének. Az SNCF az átlátható és nyílt ajánlati felhívásra a legjobb ajánlatot benyújtó társaságra ruházta át a Sernam SA tevékenységeit, és az ajánlat, még ha negatív árat tartalmaz is, kedvezőbb a részvényes állam számára, mint a Sernam felszámolása.
(154)
A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás visszafizettetése esetén nem helyénvaló a magánbefektető elvének alkalmazása. Valamely támogatás visszafizettetésekor az állam az uniós jogból fakadó kötelezettségei jogcímén, nem pedig részvényes államként jár el.
(155)
A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése az eszközértékesítést a 3. cikk (1) bekezdésében előírt kompenzációs intézkedésekkel egyenértékűként határozta meg. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (36) 40. pontja értelmében valamely veszteséges tevékenység átruházása nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek. Az SNCF és a Financière Sernam által közösen elfogadott negatív ár azt bizonyítja, hogy veszteséges tevékenység átruházásáról van szó, amely nem lehet egy kompenzációs intézkedéssel egyenértékű. A szóban forgó ügyben a negatív ár a vállalatnak nyújtott működési támogatás összegének felel meg, amely tehát természetéből adódóan nem alkalmas a versenytorzulások csökkentésére.
(156)
Mindemellett, ha elfogadnánk a Franciaország által képviselt álláspontot, az ország mentesülne azon kötelezettsége alól, hogy a Sernam SA-val és az annak gazdasági tevékenységét folytató valamennyi társasággal visszafizettesse a „Sernam 2” határozatban összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatást, valamint a visszaélésszerűen felhasznált 503 millió EUR összegű támogatást. Egy ilyen eredmény nyilvánvalóan ellentétes volna a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amelynek értelmében a tagállamot felkérik, hogy minden rendelkezésére álló jogi lehetőséget kihasználva, akár a vállalat eszközeinek lefoglalásával vagy szükség esetén, ha a vállalat nem tudja teljesíteni a szóban forgó kifizetést, annak felszámolás alá helyezésével haladéktalanul fizettesse vissza a támogatást. (37)
(157)
A franciaországi álláspont elfogadása egyúttal egy magántársaság állami vállalattal szembeni hátrányos megkülönböztetését vonná maga után. Noha az állam a magánvállalattal szemben akár annak felszámolásáig is érvényesítené a követelését, az állami vállalat kizárólag azzal a feltétellel kerülhetné el ezt a sorsot, hogy az államnak kevesebbe kerül negatív áron értékesítenie azt, mint visszafizettetni a vállalatnak nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásokat.
(158)
A Bizottság ennélfogva úgy véli, Franciaország nem hivatkozhat a piacgazdasági magánbefektető elvére azért, hogy ezáltal a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban előirányzott intézkedéseket kivonja az állami támogatás fogalmának hatálya alól.
(159)
Meg kell tehát állapítani, hogy a kérdéses intézkedések előnyhöz juttatták-e a Sernam Xpresst és a Financière Sernamot. Mivel e két vállalat később egyesült, nem kell megkülönböztetni az egyik vagy a másik javára biztosított előnyöket. A támogatás meglétének három további feltétele egyaránt teljesül: az intézkedéseket egy állami vállalat, az SNCF forrásaiból biztosították; az SNCF rendkívül szigorú állami felügyelet alatt álló közjogi szervezetnek (EPIC) minősül; az előny nyújtása tehát szintén az államnak tulajdonítható. Mivel a Sernam Xpress/a Financière Sernam az Unión belül nyílt versenypiacként működő közúti szállítási ágazatban tevékenykedik, fennáll a veszélye, hogy az előny versenytorzulásokat eredményez és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
3.4.1. A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése
(160)
A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam SA jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. Ezt az előnyt később a többi eszközzel és kötelezettséggel együtt a Sernam Xpressre ruházták át.
3.4.2. A Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése
(161)
A Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam Xpress jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az SNCF a Financière Sernamtól 2 millió EUR összegű kifizetésben részesült, amely kiegyenlíti a 2 millió EUR összegű feltőkésítést, következésképpen az nem biztosított előnyt.
3.4.3. A Sernam SA-val szembeni követelések SNCF általi elengedése
(162)
A (33) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása nem tartalmazta az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló két, összesen 38,5 millió EUR összegű követelését. A követelésről való lemondással az SNCF az annak összegével megegyező előnyt biztosít a Sernam Xpress/a Financière Sernam javára.
3.4.4. Az SNCF által nyújtott garanciák
(163)
A Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF a következő garanciákat nyújtotta:
-
vállalta, hogy az előírt határidőn belül, késés esetén 1 millió EUR kötbérfizetés terhe mellett befejezi a TBE hasznosításához szükséges külön telephely (Valenton) berendezését;
-
vállalta, hogy legfeljebb 3 millió EUR különbözetig viseli az új üzemeltetési helyek bérleti díja esetleges emelkedésének költségeit;
-
három évvel meghosszabbította a Sernamhoz kirendelt […] vasutasok visszatérési jogát;
-
három évvel meghosszabbította a Sernam […] munkavállalói számára (a Sernam általi) elbocsátás esetén az SNCF-en belüli újbóli elhelyezkedési lehetőséget biztosító szociális jegyzőkönyvet;
-
az SNCF szavatolta az „expressz zárt tehervonat (TBE) fenntartását” (38) és a TBE-hez való hozzáférést (39). E célból az SNCF 3 millió EUR-t fizetett a Sernam Xpressnek.
(164)
Az első két garancia tekintetében egyértelmű, hogy előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot. Valójában e két garancia hiányában a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak magának kellett volna viselnie az érintett költségeket.
(165)
A TBE-re vonatkozó garanciákat illetően a Bizottság úgy véli, hogy azok jelentős mértékben csökkentik a Sernam Xpress/a Financière Sernam által vállalt kockázatot. Ezáltal tehát előnyt biztosítanak számukra.
(166)
Franciaország szerint a vasutasoknak nyújtott garanciák tényleges kedvezményezettje az SNCF. Az SNCF bizonyos számú vasutast rendelt ki a Sernam SA-hoz. E vasutasoknak, akiknek a költségeit a Sernam SA viselte, egyszerű kérelem alapján jogukban állt visszatérni az SNCF-hez. Tekintettel a privatizáció által keltett lehetséges aggodalmakra, az SNCF meghosszabbította azt az időszakot, amely alatt a vasutasok élhettek ezen jogukkal, hogy elkerülje az SNCF-re jóval nagyobb terhet rovó tömeges visszatérésüket.
(167)
A Bizottság úgy véli, hogy e garancia hiányában a vasutasok a tevékenységek átruházásakor nagy valószínűséggel kérelmezték volna az SNCF-hez történő visszatérésüket. A Sernam Xpressnek ezeket a vasutasokat magánjogi státusban lévő új alkalmazottakkal kellett volna pótolnia. A Bizottság véleménye szerint a szóban forgó ügyben valószínűsíthető, hogy az új munkavállalók a vasutasoknál alacsonyabb fizetést kaptak volna, ami ellensúlyozta volna az előbbiek korlátozottabb tapasztalataiból vagy a nagyszámú új munkavállaló rendkívül rövid idő alatti felvételével kapcsolatos nehézségekből eredő, a Sernam Xpresst terhelő többletköltségeket.
(168)
Ami az újbóli elhelyezkedésre vonatkozó garancia három évvel történő meghosszabbítását illeti, Franciaország úgy véli, hogy az az SNCF által egyes munkavállalók részére biztosított egyedi jog. A megállapodásnak sem a Financière Sernam, sem a Sernam Xpress nem részes fele.
(169)
A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. E garancia hatására a munkavállalók az adott időszakban szívesebben maradnak a Sernam Xpress foglalkoztatásában, ám ez utóbbinak ezért semmilyen többletköltséget nem kell viselnie.
(170)
A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF által a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban nyújtott garanciák a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot.
(171)
Noha az első három garancia értéke könnyen számszerűsíthető (1 millió EUR, 3 millió EUR, illetve 3 millió EUR), a munkavállalók újbóli elhelyezkedésére vonatkozó garancia esetében más a helyzet. Franciaországnak meg kell határoznia, hogy e garanciák hiányában ugyanazon célkitűzés eléréséhez a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak milyen mértékű fizetésemelést kellett volna biztosítania az alkalmazottak részére.
3.4.5. Az eladási ár
(172)
Az eljárást megindító határozat (164) preambulumbekezdésében a Bizottság azzal kapcsolatban is kételyeinek adott hangot, hogy vajon a Financière Sernam által „kifizetett” negatív ár valóban megfelelt-e a piaci árnak. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy időközben a Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesült, és hogy a Financière Sernam részére nyújtott, túlságosan magas negatív árban megnyilvánuló lehetséges támogatás összege nem haladná meg a Sernam Xpress által új támogatásként kapott 57 millió EUR összegű támogatást. Ennélfogva a vevő részére nyújtott lehetséges támogatás kérdéséről a későbbiekben nem kell határozni.
3.4.6. Az új támogatások létezésére vonatkozó következtetés
(173)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban foglalt és e 3.4. szakaszban bemutatott intézkedések a Sernam Xpress/a Financière Sernam részére nyújtott új támogatásnak minősülnek.
3.4.7. A belső piaccal való összeegyeztethetetlenség és visszafizettetés
(174)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal, és azok kamatokkal növelt összegét vissza kell fizettetni.
(175)
A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet.
3.5. AZ ELÁLLÁSI JOGRÓL SZÓLÓ ZÁRADÉK
(176)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás tartalmaz egy elállási jogról szóló záradékot arra az esetre, ha az egyetértési megállapodás megkötését követő öt évben az Európai Bizottság kedvezőtlen határozatot hozna. Ez a záradék szintén új támogatásnak minősülhet. Ebben az esetben azonban a jogorvoslat e záradék alkalmazásának tilalma lenne. Mivel a záradékot a gyakorlatban nem alkalmazták, ez az eredmény megvalósult. Ennélfogva a szóban forgó záradék további vizsgálata nem szükséges.
3.6. A JOGOS ELVÁRÁS KÉRDÉSE
(177)
A francia hatóságok azon érvelése, amely szerint az együttműködési kötelezettségüknek megfelelően a Bizottság felé tett jóhiszemű lépések (például a Bizottságnál tett, 2004. november 24-i látogatás és a 2004. december 21-i levél) jogos elvárást támasztottak bennük arra vonatkozóan, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása megfelel a „Sernam 2” határozatnak, és ezért az uniós jog nem vehető figyelembe.
(178)
A Franciaország által közölt adatok valójában arra korlátozódtak, hogy tájékoztatták a Bizottságot az együttes eszközértékesítésre vonatkozó döntésről, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet lényegi elemeit azonban nem ismertették részletesen. Különösen a Bizottsághoz intézett 2004. december 21-i tájékoztató mindössze az eszközátruházási folyamat egyes szervezési vonatkozásait mutatja be, továbbá a folyamat nyílt és átlátható jellegét említi, amelynek célja a 2005. június 30. előtti piaci áron történő értékesítés volt.
(179)
Következésképpen az alábbi szempontok egyikére sem hívták fel a Bizottság figyelmét:
1.
az a tény, hogy a tervezett átruházás az eszközök és kötelezettségek egy másik jogi személynek (Sernam Xpress) történő csoporton belüli átadásával, majd e másik jogalany értékesítésével (részvényügylet) valósul meg;
2.
az a tény, hogy a kötelezettségek egy részét az eszközökkel együtt átruházzák, és hogy a Sernam SA csak a 41 millió EUR összegű támogatáshoz kapcsolódó visszatérítési utasítást, valamint az SNCF 38,5 millió EUR értékű követeléseit tartja meg kötelezettségként;
3.
az a tény, hogy negatív árú vételi ajánlat esetén Franciaország kész volt feltőkésíteni a Sernam SA-t és a Sernam Xpresst.
(180)
A fenti szempontokra vonatkozó tájékoztatás hiányában a Bizottság nem láthatta előre, hogy Franciaország végül hogyan fogja végrehajtani a „Sernam 2” határozatot. Éppen ellenkezőleg, a 2004. december 21-i tájékoztatás arra engedett következtetni, hogy az átruházásra az eszközök megkülönböztetése nélkül és pozitív áron került sor, mivel abban az állt, hogy „[a]z átruházás végrehajtását követően az ebből származó termékeket a Sernam jogi személy kötelezettségeinek, köztük az összeegyeztethetetlen támogatásnak a visszafizetésére használják fel, szokásos nemzeti eljárások keretében”.
(181)
Még ha a Sernam SA eszközeiért kínált árak negatív jellegére tekintettel a feltőkésítés igénye (3. elem) csak az ajánlatok beérkezésekor merült is fel, Franciaországnak a 2004. december 21-i tájékoztató szövegezésekor elvben már legalább az eszközök és a kötelezettségek egy része együttes értékesítésének elvét (2. elem) ismernie kellett. A francia hatóságok mindenesetre nem hivatkozhatnak a jogos elvárás alkalmazására anélkül, hogy 2004. december 21-én vagy később önként tájékoztatták volna a Bizottságot a felsorolt lényegi elemekről.
(182)
Végül és legfőképpen, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen más jellegű megoldást találjanak, az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (40) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy ezen általános elv alkalmazásakor valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől.
(183)
Ezenfelül a Bizottság semmilyen módon nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott.
(184)
A Bizottság megállapítja, hogy sem Franciaország, sem a támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat a jogos elvárásra.
4. VISSZAFIZETTETÉS
(185)
A Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 2” határozatban foglalt feltételeket nem tartották tiszteletben. Következésképpen a „Sernam 2” határozatban engedélyezett támogatási intézkedések végrehajtása során a 659/1999/EK rendelet 16. cikke értelmében visszaéltek a támogatásokkal. Mivel Franciaország nem nevezte meg e támogatások összeegyeztethetőségének indokait, azok a belső piaccal összeegyeztethetetlenek. Franciaországnak ezért minden intézkedést meg kell hoznia e támogatások és azok kamatainak visszafizettetésére.
(186)
E támogatási intézkedések összege 503 millió EUR. Ennek egy részét különböző szerkezetátalakítási támogatások alkotják 2 938 millió FRF, azaz 448 millió EUR értékben. E támogatásokat a 2003. április 30-i határozat 3. táblázata ismerteti, amelynek legfontosabb elemei az alábbi táblázatban szerepelnek:
(millió FRF)
Törzstőke
44
2000. évi veszteségek finanszírozása
698
2001. évi veszteségek finanszírozása
252
Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF hozzájárulása
1 300
Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF tagi kölcsöne
250
A vasutasokhoz kapcsolódó többletköltségek
394
Szerkezetátalakítási támogatás összesen
2 938
(187)
Az 503 millió EUR összeget úgy kapjuk meg, ha ehhez hozzáadjuk a poggyász- és sajtótermék-szállítási szerződések keretében 34 millió EUR összegben, valamint az eszközszállítási szerződések keretében 21 millió EUR összegben kifizetett támogatásokat.
(188)
További részletekért lásd a 2001. május 23-i„Sernam 1” határozatot.
(189)
A támogatás tényleges és azonnali visszafizettetése érdekében a francia hatóságok kötelesek közölni azt az időpontot, amikor az egyes támogatásokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották (41). A visszafizettetési kamatokat az intézkedések mindegyike esetén ettől a naptól, a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani (42).
(190)
Hasonlóképpen vissza kell fizettetni a „Sernam 2” határozatban már összeegyeztethetetlennek minősített 41 millió EUR támogatásnak az ugyanezzel a módszerrel kiszámított, kamatokkal növelt összegét.
(191)
Végül, az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló 38,5 millió EUR összegű követeléseinek elengedése, valamint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF által nyújtott garanciák - a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével - szintén a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek. Ezeket az új támogatásokat az ugyanezzel a módszerrel kiszámított kamatok összegével növelve vissza kell fizettetni. A visszafizettetendő összegek kiszámításának módja tekintetében a Bizottság e határozat (171)-(189) preambulumbekezdésére hivatkozik.
(192)
A visszafizettetendő támogatási összeg meghatározása érdekében Franciaország figyelembe veheti az SNCF által a Sernam SA felszámolása során a 41 millió EUR összegű támogatás és kamatai, illetve a tagi kölcsön és kamatai címén kapott esetleges összegeket.
(193)
Amennyiben az SNCF követeléseinek teljes összegét visszafizették, Franciaország az SNCF által a Sernam SA felszámolása után visszafizettetett összegeket csak a két elkönyvelt támogatási intézkedés összege és a Sernam SA kötelezettségeként elszámolt követelések teljes összege közötti arány mértékéig veheti figyelembe.
(194)
Ezeket a visszatérítéseket, beleértve az eredetileg a Sernam SA és a Sernam Xpress részére nyújtott támogatásokat, a Financière Sernamnak és leányvállalatainak, azaz a Sernam Services-nek és az Asternek kell teljesítenie, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress, és még korábban a Sernam SA által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet.
(195)
A Sernam Xpress és működő leányvállalatai, a Sernam Services és az Aster minden kétséget kizárólag a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta, mivel a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, Franciaország által végrehajtott átruházása pontosan ezt a célt szolgálta. Ezenkívül az ügy egyes elemeiből következik, hogy a Sernam Xpress, a Sernam Services és az Aster valóban a korábban támogatásban részesülő tevékenységet vitte tovább a Sernam SA aktuális üzleti terve alapján, ugyanazzal személyzettel. Ezt követően 2011. június 30-án a Financière Sernam egyetlen tagként megszüntette a Sernam Xpresst és magába olvasztotta annak vagyonát. A Financière Sernam ennélfogva a Sernam Xpress jogutódja, valamint gazdasági jogutódja is, mivel a működő leányvállalatok, azaz a Sernam Services és az Aster jelenleg az előbbi vállalat tulajdonában állnak, és felettük az ellenőrzést a Financière Sernam gyakorolja. Ezen túlmenően a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, ennélfogva továbbra is részesülnek a támogatásban. 2011 májusában a Sernam márka átruházásával eszközapportot hajtottak végre a Sernam Services javára, amelynek értékét 15 millió EUR-ban állapították meg, és ezért nem fizettek megfelelő ellentételezést. Az Aster egyrészről 2008 márciusában könyvelési tételként 5 millió EUR eszközapportban részesült, és 2008 júliusában erről az összegről a javára lemondtak; másrészről 2011 decemberében a vállalatot folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR elengedésével feltőkésítették. Ez a két leányvállalat tehát nemcsak a vállalatcsoport tagjaiként és a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységének folytatása okán élvezte az eredetileg e két utóbbi társaságnak nyújtott támogatások előnyét, hanem a javukra történt eszközátruházásoknak, illetve feltőkésítési intézkedéseknek köszönhetően is.
(196)
Fontos megjegyezni, hogy a Sernam SA maga is a Sernam SCS 2001. végi részvénytársasággá alakításával jött létre (e tekintetben lásd a „Sernam 2” határozat (11) preambulumbekezdését). Ennélfogva a szóban forgó támogatások egy részének eredeti kedvezményezettje a Sernam SCS volt.
(197)
Mivel a Financière Sernam, valamint a Sernam Services leányvállalat esetében 2012. január 31-én szanálási eljárás, és a Financière Sernam másik leányvállalata, az Aster ellen 2012. február 3-án felszámolási eljárás indult, a Bizottság felkéri a francia hatóságokat a támogatások kamatokkal növelt összegének meghatározására, amelyet a lehető legrövidebb időn belül vissza kell fizettetni, hogy azok megjelenjenek e vállalatok kötelezettségei között.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Franciaország által a Sernam SCS (később Sernam SA) részére nyújtott és a Bizottság által a 2004. október 20-i 2006/367/EK (43) határozattal jóváhagyott, összesen 503 millió EUR összegű állami támogatásokkal visszaéltek. Ennélfogva azok nem egyeztethetők össze a belső piaccal. E támogatásokból a Sernam Xpress, valamint a Financière Sernam és leányvállalatai, a Sernam Services és az Aster is részesült.
(2) A Franciaország által a Sernam SCS részére nyújtott és a „Sernam 2” határozatban összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű állami támogatás előnyeit a Sernam Xpress, valamint a Financière Sernam és leányvállalatai, azaz a Sernam Services és az Aster is élvezte.
(3) A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló 38,5 millió EUR összegű követeléseinek elengedése, valamint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF által nyújtott garanciák - a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével - a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek.
2. cikk
(1) Franciaország köteles visszafizettetni a Financière Sernammal, valamint a Sernam Services és az Aster leányvállalatokkal az 1. cikkben említett támogatásokat.
(2) A visszafizettetendő összegek után a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásuk napjától a tényleges visszafizettetésükig kamatot kell fizetni.
(3) A kamatokat a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
3. cikk
(1) Az 1. cikkben említett támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges.
(2) Franciaország biztosítja, hogy e határozatot az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtja.
(3) A végrehajtás keretében Franciaország az SNCF által a Sernam SA felszámolása után visszafizettetett összegekkel a fent említett feltételek mellett számolhat.
4. cikk
(1) E határozat kihirdetésétől számított két hónapon belül Franciaország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:
a)
az egyes támogatás intézkedések kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontja, a kedvezményezettel visszafizettetendő egyes támogatási intézkedések teljes összege (tőke és kamatok);
b)
az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása;
c)
az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Franciaország az 1. cikkben említett támogatás maradéktalan visszafizettetéséig folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről. A Bizottság egyszerű kérésére Franciaország haladéktalanul elküldi az e határozat alkalmazása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezenfelül részletes adatokat szolgáltat a kedvezményezett által már ténylegesen visszafizetett támogatási és kamatösszegekről.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 9-én.