NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 642/2010
ze dne 20. července 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
(kodifikované znění)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Článek 135 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví celní sazby společného celního sazebníku, které mají být účtovány při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení. Pro produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení se však dovozní clo rovná intervenční ceně použitelné na tyto produkty v době dovozu, která se zvýší o 55 % a poté sníží o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotčenou zásilku.
(3)
Pro účely klasifikace dovážených produktů se v některých případech produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 dělí do několika standardních jakostí. Proto by měly být standardní jakosti, které budou použity, definovány podle objektivních kritérií pro klasifikaci a měly by být stanoveny míry odchylek, aby mohl být dovážený produkt podle jakosti klasifikován co nejvhodněji. Z možných objektivních kritérií pro klasifikaci jakosti pšenice obecné je při obchodování nejužívanějším a nejsnáze kontrolovatelným kritériem obsah proteinů, měrná hmotnost a obsah různých nečistot (Schwarzbesatz). Pro pšenici tvrdou jsou těmito kritérii měrná hmotnost, obsah různých nečistot (Schwarzbesatz) a obsah skelných zrn. Proto je třeba podrobit dovážené zboží analýze, aby bylo možné určit tyto parametry pro jednotlivé dovážené zásilky. V případech, kdy Unie stanovila úřední postup pro uznávání osvědčení o jakosti, která jsou vydaná orgánem v zemi původu, však lze tyto analýzy provádět pouze za účelem ověření na dostatečně reprezentativním počtu dovezených zásilek.
(4)
Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 je pro účely výpočtu dovozního cla nutné pravidelně stanovovat reprezentativní dovozní ceny CIF pro produkty, jichž se odstavec 1 uvedeného článku týká. Je třeba určit cenové kotace pro různé jakosti pšenice a jiných obilovin, aby mohly být tyto ceny stanoveny. Je proto třeba tyto kotace definovat.
(5)
V zájmu jasnosti a transparentnosti představují kotace pro jednotlivé druhy pšenice a jiné obiloviny na komoditních burzách ve Spojených státech amerických objektivní základ pro stanovení reprezentativních dovozních cen CIF. Vzhledem k připočtení obchodní prémie, jež je na trhu Spojených států poskytována pro všechny jakosti jednotlivých obilovin, je možné přepočítat burzovní kotace pro jednotlivé obiloviny na cenu FOB při vývozu ze Spojených států. Připočtením nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem či Velkými jezery a přístavem Unie na trhu s námořní dopravou mohou být tyto ceny FOB přepočteny na reprezentativní dovozní ceny CIF. Z hlediska objemu dopravovaného nákladu a obchodu v přístavu v Rotterdamu je tento přístav cílovou stanicí v Unii, pro niž jsou kotace cen za námořní dopravu nejznámější veřejnosti, nejtransparentnější a nejdostupnější. Proto je cílovým přístavem Unie Rotterdam.
(6)
Z tohoto důvodu a v zájmu transparentnosti se reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví podle kotací na komoditní burze pro příslušný druh obilovin, podle obchodní prémie pro tento druh obilovin poskytnuté a nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem nebo Velkými jezery a přístavem v Rotterdamu. Nicméně rozdíly mezi náklady na dopravu podle cílového přístavu jsou důvodem k paušální úpravě dovozního cla pro přístavy Unie u Středozemního moře a u Černého moře, na Atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, ve Spojeném království, v Irsku, v severských zemích, v pobaltských zemích a v Polsku. Ke sledování vývoje takto stanovených dovozních cen CIF je třeba denně monitorovat složky, které tvoří součást pro jejich výpočet. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro ječmen umožňují odhadnout situaci na trhu pro čirok a žito, a proto platí pro tyto obiloviny reprezentativní dovozní ceny CIF stanovené pro ječmen.
(7)
Pro účely stanovení dovozního cla pro obiloviny podle článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007 období deseti pracovních dnů pro zaznamenávání reprezentativních dovozních cen CIF pro jednotlivé obiloviny spolehlivě odráží vývoj trhu. Dovozní cla pro tyto produkty jsou proto stanovena patnáctý den a poslední pracovní den každého měsíce podle průměrné reprezentativní dovozní ceny CIF zaznamenané během zmíněného období. Takto vypočtené dovozní clo může být používáno po dobu dvou týdnů, aniž by citelně ovlivnilo dovozní cenu po zaplacení cla. Pokud však pro určený produkt není v období výpočtu reprezentativní dovozní ceny CIF k dispozici burzovní kotace nebo dojde-li v důsledku náhlých změn jednotlivých složek výpočtu dovozního cla k výraznému kolísání dovozních cen CIF v období výpočtu, je nutno přijmout opatření pro udržení reprezentativnosti dovozní ceny CIF pro příslušný produkt. Dojde-li k výraznému kolísání burzovních kotací, obchodních prémií souvisejících s kotacemi, nákladů na námořní dopravu nebo směnného kurzu použitého pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF pro daný produkt, reprezentativnost ceny používané pro výpočet dovozního cla se zabezpečí úpravou, která odpovídá odchylce od platného stanovení, která byla těmito změnami způsobená. Ačkoli je provedena taková úprava, načasování dalšího stanovení dovozních cel nemusí být ovlivněno.
(8)
Za normálních tržních podmínek burzovní kotace používaná pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF při dovozech kukuřice seté tvrdozrnné nezohledňuje jakostní prémii, a to buď kvůli zvláštní jakosti zboží nebo proto, že cena produktu, který má být dovezen, tuto prémii k běžné ceně dotčeného produktu zahrnuje. Za tím účelem, aby byla tato jakostní prémie vzhledem k ceně nebo ke kotaci zohledněna, měla by být dovozcům, kteří prokážou, že dovezené zboží použili pro výrobu produktů vysoké jakosti, pro něž může být taková prémie poskytnuta, při dovozu dotčeného produktu část dovozního cla uhrazena paušální sazbou.
(9)
Ve snaze zajistit, aby dovozci dodržovali ustanovení tohoto nařízení, by měl být kromě jistot týkajících se licencí stanoven režim dodatečných jistot.
(10)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v článku 135 a článku 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou sazby použitelné v den stanovený v článku 67 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (4).
Článek 2
1. Dovozní cla uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (pšenice obecná vysoké jakosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90, kromě hybridů k setí, se vypočítávají denně, Komise je však stanoví patnáctý pracovní den každého měsíce pro použití od šestnáctého dne tohoto měsíce a poslední pracovní den každého měsíce pro použití od prvního dne měsíce následujícího. Pokud patnáctého není pracovní den Komise, cla se stanoví pracovní den předcházející patnáctému dnu dotyčného měsíce.
Pokud se však v období používání takto stanovených cel odchýlí vypočtené průměrné dovozní clo o 5 EUR za tunu nebo více od stanoveného cla, provede se odpovídající úprava.
2. Cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5. Pro každé stanovení je dovozní clo považováno za průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích 10 pracovních dní. Pro stanovení a úpravy Komise nebere v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí stanovení.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije.
3. Dovozní cla stanovená v souladu s tímto nařízením se použijí, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
Při každém stanovení nebo při úpravě zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet.
4. Pokud se přístav vykládky v Unii nachází
a)
ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři a pokud je zboží dopravováno přes Atlantský oceán nebo Suezským průplavem, sníží Komise dovozní clo až o částku 3 EUR/t;
b)
v přístavech na pobřeží Atlantského oceánu na Iberském poloostrově, ve Spojeném království, v Irsku, v Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, ve Finsku nebo ve Švédsku a pokud je zboží dopravované přes Atlantský oceán, sníží Komise dovozní clo až o částku 2 EUR/t.
Celní orgán v přístavu vykládky vydá podle vzoru uvedeného v příloze I osvědčení o množství jednotlivých vyložených produktů. Clo se podle prvního pododstavce sníží pouze v případě, že toto osvědčení doprovází zboží až do okamžiku splnění dovozních celních formalit.
Článek 3
1. Dovozní cla se sníží o 24 EUR za tunu u kukuřice seté tvrdozrnné, která splňuje specifikace stanovené v příloze II.
2. Aby se mohlo snížení podle odstavce 1 využít, musí být kukuřice setá tvrdozrnná zpracována v produktech kódů KN 1904 10 10, 1103 13 nebo 1104 23 do šesti měsíců ode dne propuštění do volného oběhu.
3. Použijí se ustanovení o zvláštním použití podle článku 82 nařízení (EHS) č. 2913/92 a článků 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (5).
4. Aniž je dotčen čl. 293 odst. 1 písm. e) nařízení (EHS) č. 2454/93, složí dovozce u příslušného orgánu dodatečnou jistotu 24 EUR za tunu kukuřice seté tvrdozrnné s výjimkou případu, kdy je dovozní licence doprovázena osvědčením o shodě vydaným argentinským Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
Pokud však clo použitelné v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu je nižší než 24 EUR za tunu kukuřice, jistota se rovná částce cla.
Článek 4
Jakostní kritéria, která musí být při dovozu do Unie dodržena, a povolené odchylky jsou uvedeny v příloze II.
Článek 5
1. Reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) 1234/2007 pro pšenici obecnou vysoké jakosti, pšenici tvrdou, kukuřici a další krmné zrní uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení se skládají z těchto složek:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
obchodní prémie a srážky připojené k této kotaci na trhu Spojených států amerických v den kotace, a zejména v případě pšenice tvrdé, spojené s jakostí mouky;
c)
nákladů na námořní dopravu a souvisejících nákladů mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.
2. Komise zaznamená každý pracovní den
a)
složku uvedenou v odst. 1 písm. a) podle burz a referenčních jakostí uvedených v příloze III;
b)
složky uvedené v odst. 1 písm. b) a c) podle veřejně dostupných údajů.
3. S ohledem na vypočítávání složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB se použijí následující prémie a srážky:
a)
prémie 14 EUR za tunu u pšenice obecné vysoké jakosti;
b)
srážka 10 EUR za tunu u pšenice tvrdé střední jakosti;
c)
srážka 30 EUR za tunu u pšenice tvrdé nízké jakosti.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici tvrdou, pšenici obecnou vysoké jakosti a kukuřici jsou souhrnem složek uvedených v písmenech a), b) a c) odstavce 1. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro žito a čirok se vypočítají pomocí kotace ječmene ve Spojených státech amerických podle ustanovení přílohy III.
5. Reprezentativní dovozní ceny CIF za osivo pšenice obecné kódu KN 1001 90 91 a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 jsou ceny vypočítané pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pro kukuřici.
Článek 6
1. Žádost o dovozní licence pro pšenici obecnou vysoké jakosti je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotám podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (6).
Dodatečná jistota uvedená v písmenu b) prvního pododstavce činí 95 EUR za tunu. Avšak v případech, kde je dovozní licence doplněna osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ nebo „Canadian Grain Commission (CGC)“ v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. b) nebo c), není požadována žádná dodatečná jistota. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
2. Žádost o dovozní licence pro pšenici tvrdou je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotě podle článku 12 nařízení (ES) č. 1342/2003, pokud dovozní clo pro jakost uvedenou v kolonce 20 dovozní licence není nejvyšší clo pro danou skupinu produktů.
Částka dodatečné jistoty podle písmene b) prvního pododstavce se rovná rozdílu v den prohlášení o propuštění do volného oběhu mezi nejvyšším clem a clem používaným pro uvedenou jakost, k němuž je připočten příplatek 5 EUR za tunu. Kde však je dovozní clo používané pro různé jakosti pšenice tvrdé nula, závazek uvedený v písmenu b) prvního pododstavce se nevyžaduje.
Kde má být dovozní licence doprovázena osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ a „Canadian Grain Commission (CGC)“ uvedenými v článku 7, není požadována žádná dodatečná jistota. V takovém případě dovozní licence v kolonce 24 obsahuje údaj o druhu osvědčení o shodě.
3. V případě pozastavení cla na dovoz u všech jakostních kategorií pšenice obecné podle článku 187 nařízení (ES) č. 1234/2007 se po celé období, kdy se uplatňuje pozastavení, nepožaduje dodatečná jistota 95 EUR za tunu uvedená v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
1. Celní úřad propouštějící zboží do volného oběhu odebere z každé zásilky pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé, kukuřice seté tvrdozrnné reprezentativní vzorky v souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (7). Odebrání vzorku však neproběhne tam, kde je dovozní clo pro různé jakosti stejné.
Pokud však Komise úředně uzná osvědčení o jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé nebo kukuřice seté tvrdozrnné vydané zemí původu obilovin, budou odebrány vzorky k ověření osvědčené jakosti pouze z dostatečně reprezentativního počtu zásilek.
2. Komise oficiálně uznává v souladu s principy stanovenými v článcích 63 až 65 nařízení (EHS) č. 2454/93 tato osvědčení o shodě:
a)
osvědčení vydaná argentinským „Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa)“ pro kukuřici setou tvrdozrnnou;
b)
osvědčení vydaná „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ Spojených států amerických pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti;
c)
osvědčení vydaná kanadským „Canadian Grain Commission (CGC)“ pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti.
Vzor osvědčení o shodě vydaný Senasa je uveden v příloze IV. Vyobrazení razítek schválených argentinskou vládou bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Vzory osvědčení o shodě a razítek vydaných FGIS jsou uvedeny v příloze V.
Vzory osvědčení o shodě, specifikace stupňů pro vývoz a razítek vydaných CGC jsou uvedeny v příloze VI.
Pokud analytické parametry uvedené v osvědčení o shodě vydaném subjekty uvedenými v prvním pododstavci vykazují shodu s normami jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé a kukuřice seté tvrdozrnné uvedenými v příloze II, odeberou se během hospodářského roku vzorky alespoň u 3 % zásilek přicházejících do každého vstupního přístavu.
Zboží se zařadí do standardní jakosti, pro kterou jsou splněny všechny požadavky uvedené v příloze II.
3. Standardními metodami analýzy podle odstavce 1 jsou metody uvedené v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (8).
Kukuřice setá tvrdozrnná je kukuřice druhu Zea mays indurata, jejíž zrna představují převážně sklovitý endosperm (tvrdá nebo rohovitá struktura). Obvykle mají oranžovou nebo červenou barvu. Horní část (naproti klíčku) neboli koruna nemá žádnou rýhu.
Skelná zrna kukuřice seté tvrdozrnné musí splňovat tato dvě kritéria:
a)
jejich koruna nemá žádnou rýhu a
b)
jejich endosperm odhaluje při podélném řezu střední moučnatou část zcela obklopenou rohovitou částí. Rohovitá část musí tvořit dominantní část celkového povrchu řezu.
Obsah skelných zrn se určí spočítáním zrn v reprezentativním vzorku 100 zrn, která kritéria uvedená v třetím pododstavci splňují.
Referenční metoda pro určení flotačního indexu je uvedena v příloze VII.
4. Pokud výsledky analýzy ukážou, že dovážená pšenice obecná vysoké jakosti, pšenice tvrdá a kukuřice setá tvrdozrnná jsou nižší standardní jakosti, než je uvedeno v dovozní licenci, zaplatí dovozce rozdíl mezi dovozním clem použitelným pro produkt uvedený v licenci a clem pro produkt skutečně dovezený. V takovém případě se jistota pro dovozní licence uvedená v čl. 12 písm. a) nařízení (ES) č. 1342/2003 a dodatečná jistota podle čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 tohoto nařízení uvolní s výjimkou příplatku 5 EUR stanoveného ve druhém pododstavci odst. 2.
Pokud rozdíl uvedený v prvním pododstavci není zaplacen do jednoho měsíce, dodatečná jistota uvedená v čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 propadne.
5. Reprezentativní vzorky dovážených obilovin odebrané příslušným orgánem členského státu musí být uchovány po dobu šesti měsíců.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 1249/96 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
Článek 9
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. července 2010.
A BIZOTTSÁG 642/2010/EU RENDELETE
(2010. július 20.)
az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban)
(kodifikált szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 143. cikkére, a 4. cikkével összefüggésben,
mivel:
(1)
Az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal (3) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.
(2)
Az 1234/2007/EK rendelet 135. cikke előírja, hogy az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatala esetén a Közös Vámtarifában szereplő behozatali vámtételeket kell alkalmazni Az említett rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében felsorolt termékekre a behozatali vám azonos az import idején érvényes intervenciós ár 55 %-kal növelt összegével, amelyből le kell vonni a szállítmányra alkalmazható CIF-importár összegét.
(3)
Az importált árutételeket, vagyis az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében foglalt termékeket azok osztályozása érdekében bizonyos esetekben különböző szabványminőségekbe kell besorolni. A használatos szabványminőségeket tárgyilagos minősítési szempontok szerint kell meghatározni, és tűréshatárokat is meg kell adni, lehetővé téve ezzel a termékek legmegfelelőbb minőségi osztályba sorolását. A közönséges búza esetében a kereskedelemben a legelterjedtebb és a legegyszerűbben alkalmazható lehetséges tárgyilagos minősítési szempontok a fehérjetartalom, a fajsúly és az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz). A durumbúza esetében ezek a szempontok a fajsúly, az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) és az acélosszem-tartalom. Az importált árukat ennek megfelelően elemzésnek kell alávetni azért, hogy minden egyes importált tétel esetében meg lehessen határozni ezeket a paramétereket. Ahol az Unió hivatalos elismerési eljárást vezetett be az áruk származási országának hatósága által kiállított minőségi tanúsítványokra vonatkozóan, a fenti elemzéseket csak az importált tételek jelképes, de elegendő mennyiségének megvizsgálása útján kell elvégezni.
(4)
Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az (1) bekezdésében említett termékek esetében, a behozatali vám kiszámításához minden egyes minőségi osztályra vonatkozóan időszakosan meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat. Ezeknek az áraknak a megállapításához elő kell írni a különféle búzaminőségek és egyéb gabonafélék árfolyamainak felhasználását. Meg kell határozni az alkalmazásra kerülő aktuális árfolyamforrásokat.
(5)
Az Amerikai Egyesült Államok árutőzsdéin szereplő különféle búzafajták és más gabonafélék árfolyamainak felhasználása átlátható és egyúttal objektív alapját képezi a reprezentatív CIF-importárak meghatározásának. Az Egyesült Államok piacán a kereskedelmi felár hozzáadása a különböző gabonafélék egyes minőségi osztályaihoz lehetővé teszi, hogy valamennyi gabonaféle tőzsdei árfolyamát USA FOB-exportárra váltsák. A szállítási piacokon jegyzett, a Mexikói-öböl vagy a Nagy-tavak és valamely unióbeli kikötő közötti tengeri szállítási költségek hozzáadása révén ezek a FOB-árak reprezentatív CIF-importárakra válthatók. Az átmenő teherforgalom volumene és a kereskedelem nagysága tekintetében Rotterdam az az unióbeli célállomás, amelynek a tengeri szállítási árfolyamai a legismertebbek, a legjobban átláthatóak és a legegyszerűbben hozzáférhetőek. Ennélfogva az Unió kiválasztott célállomás-kikötője Rotterdam lesz.
(6)
Ennek megfelelően, az áttekinthetőség érdekében az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdésében megjelölt reprezentatív CIF-importárakat a szóban forgó gabona árutőzsdei árfolyamaiból kell meghatározni, hozzáadva a gabonaféléhez rendelt kereskedelmi prémiumot és a Mexikói-öböl vagy a Nagy-tavak és Rotterdam kikötője közötti tengeri szállítási költségeket. Azonban a szállítási költségek célállomás-kikötő szerinti eltérései a behozatali vám átalányjellegű kiigazítását indokolják az olyan uniós kikötők esetében, amelyek a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren, az Ibériai-félsziget Atlanti-óceán felőli partján, az Egyesült Királyságban, Írországban, az északi országokban, a balti országokban, illetve Lengyelországban találhatók. Az így meghatározott reprezentatív CIF-importárak kiszámításának tényezőit naponta figyelni kell, hogy az árak ezen alakulása követhető legyen. A cirok és a rozs esetében az árpára számított reprezentatív CIF-importár lehetővé teszi az előbbi két termék piaci helyzetének felmérését, és ebből adódóan ezekre a gabonafélékre az árpára meghatározott reprezentatív CIF-importár vonatkozik.
(7)
A gabonafélék 1234/2007/EK rendelet 136. cikkében megjelölt behozatali vámjának megállapítása céljából az egyes gabonafélék reprezentatív CIF-importárainak 10 munkanapon belüli jegyzése bizonytalanság nélkül mutatja a piaci irányzatokat. Ebből következően e termékek behozatali vámjai minden hónap tizenötödik, illetve utolsó munkanapján határozhatók meg, felhasználva az említett időszakon át jegyzett reprezentatív CIF-importárak átlagát. Az így kiszámított behozatali vám két hétig alkalmazható anélkül, hogy észlelhető torzító hatást gyakorolna a vámmal terhelt importárra. Azonban, ha a reprezentatív CIF-importárak számítási időszakában nem áll rendelkezésre tőzsdei árfolyam, vagy ha az importárak számítási tényezőinek hirtelen változása eredményeként az importárak a számítási időszakban jelentősen ingadoznak, intézkedéseket kell hozni a kérdéses termékre vonatkozó, kellően reprezentatív ár fenntartása érdekében A tőzsdei árfolyamban, az árfolyamhoz rendelt kereskedelmi felárakban, a tengeri szállítási költségekben vagy a termék reprezentatív CIF-importárának kiszámításához alkalmazott átváltási árfolyamban történt nagyobb ingadozások esetén a behozatali vám kiszámításához használt árat kell irányadónak tekinteni egy olyan kiigazítással, amely megfelel az előbbi változások által előidézett eltérésnek. Még ha történik is ilyen jellegű kiigazítás, ez nem érinti a következő rögzítés időzítését.
(8)
A keményszemű kukorica esetében a reprezentatív CIF-importár kiszámításához használt tőzsdei árfolyam lehet, hogy nem veszi figyelembe a normál piaci árak feletti minőségi felár létét, akár az áru különleges minősége miatt, akár azért, mert e termék ára a normál ár felett minőségi felárat is tartalmaz. Az árak vagy árfolyamok feletti minőségi prémium figyelembevétele érdekében azokat az importőröket, akik bizonyítják, hogy az árut olyan kiváló minőségű termékek készítésére használták fel, ami indokolta az említett felárat, a fizetett behozatali vám egy részének átalányszerű visszatérítésében kell részesíteni.
(9)
Annak érdekében, hogy az importőrök tiszteletben tartsák e rendelet előírásait, az engedélyekhez kapcsolódó biztosítékon túl további biztosítékot kell megkövetelni tőlük.
(10)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1234/2007/EK rendelet 135. cikkében és 136. cikkének (1) bekezdésében megjelölt, Közösségi Vámtarifa szerinti vámtételek a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) 67. cikkében megállapított napon alkalmazott vámtételekkel azonosak.
2. cikk
(1) A Bizottság az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és - a vetésre szánt hibridek kivételével - 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékek esetében az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat naponta számítja, azonban minden hónap 15. napján és utolsó munkanapján rögzíti azokat az adott hónap 16. napjától, illetve a következő hónap első napjától történő alkalmazás céljából. Ha 15-e nem bizottsági munkanap, a vámokat a kérdéses hónap 15. napját megelőző utolsó munkanapon kell rögzíteni.
Ha azonban az így rögzített vámok alkalmazási időszaka alatt a számított átlagos behozatali vám 5 vagy több EUR/tonnával eltér a rögzítettől, az ennek megfelelő kiigazítást el kell végezni.
(2) A behozatali vám kiszámításához használt ár az 5. cikkben leírtak alapján meghatározott napi reprezentatív CIF-importár. A vám minden rögzítésekor a figyelembe vett behozatali vám az előző 10 munkanapon számított behozatali vámok átlaga. A vám rögzítéséhez és kiigazításához a Bizottság nem veszi figyelembe a vám előző rögzítéséhez használt napi behozatali vámokat.
A vám kiszámításához használt intervenciós ár a behozatali vám alkalmazásának hónapjában érvényes intervenciós ár.
(3) Az ezen rendelet rendelkezéseivel összhangban rögzített behozatali vámok az újabb rögzítés hatálybalépéséig alkalmazhatóak.
A Bizottság minden rögzítés vagy kiigazítás alkalmával közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában a behozatali vámokat és a kiszámításukhoz felhasznált adatokat.
(4) Amennyiben az unióbeli kirakodási kikötő:
a)
a Földközi-tenger partján (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tenger partján található, a Bizottság az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező áruk esetében tonnánként 3 EUR-val csökkenti a behozatali vámot;
b)
az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján vagy az Egyesült Királyságban, Írországban Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban vagy Svédországban található, a Bizottság az Atlanti-óceánon keresztül érkező áruk esetében tonnánként 2 EUR-val csökkenti a behozatali vámot.
A kirakodási kikötő vámhatósága az I. mellékletben szereplő mintának megfelelően igazolást állít ki, amely tanúsítja minden egyes kirakodott termék mennyiségét. Az első albekezdésben említett vámcsökkentés csak akkor engedélyezhető, ha a behozatali vámalakiságok elvégzéséig ezt mellékelik az árukhoz.
3. cikk
(1) A II. mellékletben szereplő előírásoknak megfelelő keményszemű kukorica behozatali vámját tonnánként 24 EUR-val kell csökkenteni.
(2) Ahhoz, hogy az (1) bekezdésben említett kedvezményből részesüljön, a keményszemű kukoricát a szabad forgalomba bocsátásától számított hat hónapon belül 1904 10 10, 1103 13 vagy 1104 23 KN-kódú termékké kell feldolgozni.
(3) A 2913/92/EGK rendelet 82. cikkének és a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 291-300. cikkeinek meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) A 2454/93/EGK rendelet 293. cikke (1) bekezdésének e) pontjától eltérve az importőr az illetékes hatóságnál a keményszemű kukoricára tonnánként 24 EUR további biztosítékot helyez el, kivéve, ha a behozatali engedélyt az argentin Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) által kibocsátott megfelelőségi igazolás kíséri a jelen rendelet 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említettek szerint. Ebben az esetben a behozatali engedély iránti kérelem és a behozatali engedély 24. mezőjében fel kell tüntetni a megfelelőségi igazolás típusát és számát.
Ha azonban a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat elfogadásának napján a kukoricára alkalmazandó vám kevesebb, mint tonnánként 24 EUR, a biztosíték megegyezik a vám mértékével.
4. cikk
Az Unióba való behozatalhoz teljesítendő minőségi előírásokat és megengedett eltéréseket a II. melléklet tartalmazza.
5. cikk
(1) A jó minőségű közönséges búza, a durumbúza, a kukorica és a jelen rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett egyéb takarmánygabonák esetében az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdésében szereplő reprezentatív CIF-importárat meghatározó összetevők a következők:
a)
az Amerikai Egyesült Államok piacának reprezentatív tőzsdei árfolyama;
b)
az árfolyam értéknapján érvényes, az Amerikai Egyesült Államok piacán ehhez az árfolyamhoz kötött, illetve durumbúza esetén a liszt minőségéhez kötött ismert kereskedelmi felárak és engedmények;
c)
az Amerikai Egyesült Államok (a Mexikói-öböl vagy Duluth) és a rotterdami kikötő között egy legalább 25 000 tonnás teherhajó tengeri fuvardíja és járulékos költségek.
(2) A Bizottság minden munkanapon feljegyzi az alábbiakat:
a)
az (1) bekezdés a) pontjában említett összetevőt a tőzsdékről, a III. mellékletben szereplő referenciaminőségek felhasználásával;
b)
az (1) bekezdés b) és c) pontjaiban említett összetevőket a nyilvánosan hozzáférhető információkból.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett összetevő vagy a vonatkozó FOB-árfolyam kiszámítására a következő felárak és engedmények vonatkoznak:
a)
a jó minőségű közönséges búzára tonnánként 14 EUR felár;
b)
a közepes minőségű durumbúzára tonnánként 10 EUR engedmény;
c)
a gyenge minőségű durumbúzára tonnánként 30 EUR engedmény.
(4) A durumbúza, a jó minőségű közönséges búza és a kukorica reprezentatív CIF-importára az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett összetevők összege. A rozs és cirok reprezentatív CIF-importárát a III. melléklet rendelkezéseinek megfelelően az Amerikai Egyesült Államok árpaárfolyamainak felhasználásával kell kiszámítani.
(5) A közönséges búza 1001 90 91 KN-kóddal jelölt vetőmagjának és a kukorica 1005 10 90 KN-kóddal jelölt vetőmagjának reprezentatív CIF-importára a jó minőségű közönséges búza, illetve a kukorica esetében kiszámított ár.
6. cikk
(1) A jó minőségű közönséges búzára benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek csak akkor érvényesek, ha a kérelmező:
a)
a behozatali engedély 20. mezőjében feltünteti a behozni kívánt termék minőségét;
b)
írásos kötelezettséget vállal, hogy a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat elfogadásának napján az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (6) 12. cikke által előírt biztosítékokat kiegészítő, külön biztosítékot helyez el az illetékes hatóságnál.
Az első albekezdés b) pontjában említett kiegészítő biztosíték tonnánként 95 EUR. Amennyiben azonban a behozatali engedélyhez a 7. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említetteknek megfelelően a Federal Grain Inspection Service (FGIS), illetve a Canadian Grain Commission (CGC) által kiállított megfelelőségi igazolást csatolnak, nem kell kiegészítő biztosítékot tenni. Ebben az esetben a behozatali engedély iránti kérelem és a behozatali engedély 24. mezőjében fel kell tüntetni a megfelelőségi igazolás típusát és számát.
(2) A durumbúzára benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek csak akkor érvényesek, ha a kérelmező:
a)
a behozatali engedély 20. mezőjében feltünteti a behozni kívánt termék minőségét;
b)
írásos kötelezettséget vállal, hogy a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat elfogadásának napján az 1342/2003/EK rendelet 12. cikke által előírt biztosítékot kiegészítő, külön biztosítékot helyez el az illetékes hatóságnál, ha a behozatali engedély 20. mezőjében feltüntetett minőségre alkalmazandó behozatali vám nem a kérdéses termékkategóriára vonatkozó legmagasabb vám.
Az első albekezdés b) pontjában említett kiegészítő biztosíték mértéke a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásáról szóló vámnyilatkozat elfogadásának napján érvényes legmagasabb vám és a feltüntetett minőségre vonatkozó vám különbözete, plusz tonnánként 5 EUR. Azonban, amennyiben a különböző minőségű durumbúzákra alkalmazandó behozatali vámok értéke nulla, az első albekezdés b) pontjában említett kötelezettség nem áll fenn.
Amennyiben azonban a behozatali engedélyhez a 7. cikkben említetteknek megfelelően a Federal Grain Inspection Service (FGIS), illetve a Canadian Grain Commission (CGC) által kiállított megfelelőségi igazolást csatoltak, nem kell kiegészítő biztosítékot tenni. Ebben az esetben a megfelelőségi igazolás típusát fel kell tüntetni a behozatali engedély 24. mezőjében.
(3) Amennyiben a behozatali vámok az 1234/2007/EK rendelet 187. cikke értelmében a közönséges búza összes minőségi kategóriájára vonatkozóan felfüggesztésre kerülnek, az e cikk (1) bekezdésében előírt, tonnánként 95 EUR-t kitevő kiegészítő biztosíték nyújtása az importvámok felfüggesztésének időszakában nem kötelező.
7. cikk
(1) A terméket szabad kereskedelmi forgalomba bocsátó vámhivatal a 152/2009/EK bizottsági irányelv (7) I. mellékletének megfelelően reprezentatív mintát vesz minden szállítmány jó minőségű közönséges búzából, durumbúzából és keményszemű kukoricából. Azonban ha a különböző minőségű gabonákra érvényes behozatali vám azonos, nem kerül sor mintavételre.
Ha azonban a Bizottság hivatalosan elismeri a jó minőségű közönséges búza, a durumbúza vagy a keményszemű kukorica valamely, a gabona származási országa által kiállított minőségi tanúsítványát, a tanúsított minőség ellenőrzése végett csak megfelelően reprezentatív számú szállítmányból kerül sor mintavételre.
(2) A 2454/93/EGK rendelet 63-65. cikkében meghatározott elveknek megfelelően a Bizottság a következő megfelelőségi igazolásokat ismeri el hivatalosan:
a)
az argentin Servicio Nacional de Sanidad Y Calidad Agroalimentaria (Senasa) által keményszemű kukoricáról kiállított igazolások;
b)
az amerikai egyesült államokbeli Federal Grains Inspection Service (FGIS) által jó minőségű közönséges búzáról és jó minőségű durumbúzáról kiállított igazolások;
c)
a kanadai Canadian Grain Commission (CGC) által jó minőségű közönséges búzáról és jó minőségű durumbúzáról kiállított igazolások.
A Senasa által kiállított megfelelőségi igazolás kitöltetlen mintája a IV. mellékletben található. Az argentin kormány által jóváhagyott pecséteket az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.
Az FGIS által kiállított megfelelőségi igazolás kitöltetlen mintája és pecsétjei az V. mellékletben találhatók.
A CGC által kiállított megfelelőségi igazolás kitöltetlen mintája, az exportminőség előírásai és pecsétjei a VI. mellékletben találhatók.
Ha az első albekezdésben említett szervezetek által kiállított megfelelőségi igazolásokban feltüntetett analitikai paraméterek megfelelnek a II. mellékletben szereplő jó minőségű közönséges búzára, durumbúzára és keményszemű kukoricára vonatkozó minőségi követelményeknek, a gazdasági év folyamán az egyes belépési kikötőkbe érkező rakomány legalább 3 %-ából mintát kell venni.
Az árut abba a szabványminőségbe kell besorolni, amelynek esetében a II. mellékletben feltüntetett összes követelmény teljesül.
(3) Az első bekezdésben említettek meghatározására szolgáló szabványos módszereket az 1272/2009/EU bizottsági rendelet (8) állapítja meg.
Keményszemű kukorica a Zea mays indurata kukoricafaj szemei, amelyek túlnyomórészt üveges törésű endospermiummal (kemény vagy szaruszerű szerkezet) rendelkeznek. Ezek általában narancsszínűek vagy vörösek. A felső rész (a csírával szemben) vagy korona nem horpadt.
A keményszemű kukorica acélosszemeinek szemenként két feltételnek kell megfelelniük:
a)
a korona nem horpadt, és
b)
hosszában elvágva az endospermium központi lisztes állományt mutat, amelyet szaruszerű állomány vesz körül. A teljes vágási felület túlnyomó részét a szaruszerű állománynak kell képeznie.
Az acélosszem százalékot 100 szemből álló, reprezentatív mintából a harmadik albekezdésben említett kritériumoknak megfelelő szemek megszámlálásával kell megállapítani.
A flotációs index meghatározására szolgáló referenciamódszer a VII. mellékletben található.
(4) Ha az elemzés eredménye azt mutatja, hogy a behozott jó minőségű közönséges búza, durumbúza és keményszemű kukorica gyengébb minőségű, mint ami a behozatali engedélyen szerepel, az engedélyen szereplő és a valóban behozott termékre érvényes behozatali vám különbözetét az importőrnek meg kell fizetnie. Ilyen esetekben az 1342/2003/EK rendelet 12. cikkének a) pontjában említett behozatali engedélyhez kapcsolódó biztosítékot és az e rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében, 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett kiegészítő biztosítékot fel kell szabadítani, kivéve az említett (2) bekezdés második albekezdésében meghatározott 5 EUR pótlékot.
Ha az importőr az első albekezdésben említett különbözetet egy hónapon belül nem fizeti meg, a 3. cikk (4) bekezdésében és az 6. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott kiegészítő biztosíték elvész.
(5) A tagállam illetékes hatósága által az importált gabonafélékből vett reprezentatív mintákat hat hónapig kell megőrizni.
8. cikk
A 1249/96/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozások e rendeletre való hivatkozásnak tekintendők, és a IX. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.
9. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 20-án.