NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1337/2011
ze dne 13. prosince 2011
o evropské statistice trvalých kultur a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 357/79 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EHS) č. 357/79 ze dne 5. února 1979 o statistických zjišťováních ploch vinic (2) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES ze dne 19. prosince 2001 o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů (3) byly několikrát změněny. Vzhledem k tomu, že jsou nyní nutné další změny a zjednodušení, měly by být uvedené akty v zájmu jasnosti nahrazeny jedním aktem, v souladu s novým přístupem, jehož cílem je zjednodušit právní předpisy Unie a zlepšit právní úpravu.
(2)
Aby mohla Komise vykonávat úlohu, kterou byla pověřena Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a právními předpisy Unie, jimiž se řídí společná organizace zemědělských trhů, musí být přesně informována o produkčním potenciálu sadů určitých druhů trvalých kultur v rámci Unie. V zájmu řádného řízení společné zemědělské politiky Komise požaduje, aby byly pravidelně každých pět let poskytovány údaje týkající se trvalých kultur.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (4) tvoří referenční rámec pro evropskou statistiku trvalých kultur. Uvedené nařízení požaduje zejména dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů.
(4)
Je nutné posílit spolupráci mezi orgány, které se podílejí na sestavování a zveřejňování evropské statistiky.
(5)
Při přípravě a sestavování evropské statistiky by měla být zohledňována mezinárodní doporučení a osvědčené postupy.
(6)
Aby bylo možné zajistit sledování produkčního potenciálu a situace na trhu, měla by být k dispozici strukturální statistika trvalých kultur. Kromě informací poskytovaných v souvislosti s jednotnou společnou organizací trhu jsou nezbytné i informace o členění statistik podle regionů. Členské státy by proto měly tyto informace shromažďovat a ke stanoveným termínům je předávat Komisi.
(7)
Strukturální statistika trvalých kultur má zásadní význam pro řízení trhů na úrovni Unie. Je rovněž nezbytné, aby kromě ročních statistik týkajících se ploch a produkce, na které se vztahují jiné právní předpisy Unie týkající se statistik, byla právně upravena i strukturální statistika trvalých kultur.
(8)
Aby se zamezilo zbytečnému zatížení zemědělských podniků a správních orgánů, měly by být stanoveny prahové hodnoty, které vyloučí ze základních subjektů, pro které je třeba shromažďovat statistiky trvalých kultur, nevýznamné subjekty.
(9)
Aby byla zaručena harmonizace, je nezbytné, aby byly jasně uvedeny nejdůležitější definice, referenční období a požadavky na přesnost, jež mají být uplatněny při vypracovávání těchto statistik trvalých kultur.
(10)
Aby byla pro uživatele zajištěna dostupnost těchto statistik v potřebném časovém rámci, měl by být stanoven harmonogram pro předávání údajů Komisi.
(11)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (5) mají všechny statistiky členského státu předkládané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky trvalých kultur, měly by být územní jednotky definovány podle klasifikace NUTS. Jelikož jsou však pro řádné řízení odvětví vinařství a vinohradnictví potřeba jiná územní členění, mohou se pro tento sektor určit jiné územní jednotky.
(12)
Pro posouzení kvality údajů a pro analýzu výsledků jsou nezbytné zprávy o metodice a kvalitě, a tyto zprávy by tedy měly být předkládány pravidelně.
(13)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného rámce pro systematické vypracovávání evropské statistiky trvalých kultur, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(14)
V zájmu hladkého přechodu z režimu podle směrnice 2001/109/ES by toto nařízení mělo umožnit poskytnutí výjimky členským státům, v nichž by uplatňování tohoto nařízení na národní statistický systém vyžadovalo rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy.
(15)
Za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny členění druhů podle skupin, tříd hustoty a tříd stáří stanovených v příloze I a proměnných/charakteristik, tříd velikosti, stupňů specializace a odrůd révy vinné stanovených v příloze II, s výjimkou případů, kdy je povaha požadovaných informací nepovinná. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6).
(17)
Nařízení (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES by měly být zrušeny.
(18)
Za účelem zajištění kontinuity činností stanovených v rámci evropské statistiky trvalých kultur by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem po jeho vyhlášení a mělo by se použít ode dne 1. ledna 2012.
(19)
Byl konzultován Stálý výbor pro zemědělskou statistiku,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví společný rámec pro systematické vypracovávání evropské statistiky těchto trvalých kultur:
a)
jabloně se stolními jablky;
b)
jabloně k průmyslovému zpracování;
c)
hrušně se stolními hruškami;
d)
hrušně k průmyslovému zpracování;
e)
meruňky;
f)
broskvoně se stolními broskvemi;
g)
broskvoně k průmyslovému zpracování;
h)
pomerančovníky;
i)
maloplodé citrusové stromy;
j)
citroníky;
k)
olivovníky;
l)
révy vinné určené k produkci stolních hroznů;
m)
révy vinné pro jiné účely.
2. Vypracovávání evropské statistiky trvalých kultur uvedené v odstavci 1 v písmenech b), d), g) a l) je pro členské státy nepovinné.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„trvalou kulturou“ kultura nepěstovaná systémem střídání plodin, která je na dané půdě pěstována delší dobu a jejíž produkce se sklízí několik let, jiná než trvalý travní porost;
2)
„osázeným pozemkem“ zemědělský pozemek podle definice v čl. 2 druhém pododstavci bodě 1 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (7), osázený některou z trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení;
3)
„osázenou plochou“ plocha pozemků osázených homogenní výsadbou příslušné trvalé kultury zaokrouhlená na nejbližší 0,1 hektaru (ha);
4)
„sklizňovým rokem“ kalendářní rok, ve kterém začíná sklizeň;
5)
„hustotou“ počet rostlin na hektar;
6)
„obvyklým obdobím výsadby“ období roku, kdy jsou trvalé kultury obvykle vysazovány, počínaje polovinou podzimu a konče polovinou jara následujícího roku;
7)
„rokem výsadby“ první rok vegetativního vývoje rostliny ode dne, kdy byla vysazena na své konečné místo výsadby;
8)
„stářím“ počet let od roku výsadby, který se považuje za rok 1;
9)
„jabloní se stolními jablky, hrušní se stolními hruškami a broskvoní se stolními broskvemi“ jabloňové sady, hrušňové sady a broskvoňové sady, kromě sadů výhradně určených k průmyslovému zpracování. Pokud nelze sady určené k průmyslovému zpracování označit, jsou příslušné plochy zahrnuty do této kategorie;
10)
„révou vinnou pro jiné účely“ veškerá plocha vinic, která má být uvedena v registru vinic podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 436/2009 ze dne 26. května 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o registr vinic, povinná prohlášení a shromažďování údajů pro sledování trhu, průvodní doklady pro přepravu vinařských produktů a evidenční knihy vedené v odvětví vína (8);
11)
„hrozny pro dvojí využití“ hrozny odrůd révy vinné, které jsou zatříděny členskými státy v souladu s čl. 120a odst. 2 až 6 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (9), které jsou produkovány pro tutéž správní jednotku jako odrůdy moštové, případně i jako odrůdy stolních hroznů nebo odrůdy určené k výrobě rozinek nebo vínovice;
12)
„kombinovanými kulturami“ kombinace kultur pěstovaných současně na jednom pozemku.
Článek 3
Rozsah sledování
1. Statistiky, jež se mají předkládat v případě trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l), musí vypovídat nejméně o 95 % celkové osázené plochy, jejíž produkce je kompletně nebo převážně určena pro trh s uvedenou trvalou kulturou, v každém členském státě.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy vyloučit zemědělské podniky, jejichž plocha jednotlivých trvalých kultur je menší než prahová hodnota 0,2 ha a jejichž produkce je výhradně nebo převážně určena pro trh v každém členském státě. Jestliže plocha, již tyto zemědělské podniky obhospodařují, představuje méně než 5 % celkové osázené plochy jednotlivé kultury, mohou členské státy prahovou hodnotu zvýšit, pokud to ovšem nepovede k vyloučení většího množství než dodatečných 5 % celkové osázené plochy jednotlivé kultury.
3. Plocha kombinovaných kultur musí být rozdělena na jednotlivé kultury v poměru k ploše půdy, kterou zabírají.
4. Statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení se předkládají na základě údajů dostupných v registru vinic zavedeném v souladu s článkem 185a nařízení (ES) č. 1234/2007 pro všechny podniky zahrnuté v tomto registru podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 436/2009.
Článek 4
Vypracovávání údajů
1. S výjimkou případů, ve kterých byla uplatněna alternativa uvedená v čl. 1 odst. 2, členské státy, jejichž minimální osázená plocha činí pro každou jednotlivou kulturu uvedenou v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) 1 000 ha, vypracují během roku 2012 a následně každých pět let údaje podle přílohy I.
2. Členské státy, jejichž minimální osázená plocha činí pro každou jednotlivou kulturu uvedenou v čl. 1 odst. 1 písm. m) 500 ha, vypracují během roku 2015 a následně každých pět let údaje podle přílohy II.
3. Aby se zohlednil hospodářský a technický vývoj, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o změny:
-
členění druhů podle skupin, tříd hustoty a tříd stáří stanovených v příloze I a
-
proměnných/charakteristik, tříd velikosti, stupňů specializace a odrůd révy vinné stanovených v příloze II,
s výjimkou případů, kdy je povaha požadovaných informací nepovinná.
Při výkonu této přenesené pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy a respondenty.
Článek 5
Referenční rok
1. V případě údajů podle přílohy I s ohledem na statistiky trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) je prvním referenčním rokem rok 2012.
2. V případě údajů podle přílohy II s ohledem na statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) je prvním referenčním rokem rok 2015.
3. Předkládané statistiky trvalých kultur se vztahují k osázené ploše po obvyklém období výsadby.
Článek 6
Požadavky na přesnost
1. Členské státy, které provádějí výběrová zjišťování za účelem získání statistik trvalých kultur, učiní veškeré kroky nezbytné k tomu, aby variační koeficient údajů nepřekročil na vnitrostátní úrovni 3 % u osázené plochy každé jednotlivé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1.
2. Rozhodne-li se některý členský stát použít jiné zdroje statistických informací než zjišťování, zajistí, aby takto získané informace dosahovaly alespoň stejné kvality jako informace získané statistickým zjišťováním.
3. Rozhodnou-li se některé členské státy použít k vypracování statistiky trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) administrativní zdroj, uvědomí o tom Komisi předem a poskytnou podrobné údaje týkající se metody, která má být použita, a kvality údajů z tohoto administrativního zdroje.
Článek 7
Regionální statistika
1. Údaje týkající se statistik trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) tohoto nařízení a blíže určené v příloze I tohoto nařízení jsou členěny podle územních jednotek NUTS 1, jak je definováno v nařízení (ES) č. 1059/2003, pokud není v příloze I tohoto nařízení stanoveno méně podrobné členění.
2. Údaje týkající se statistik trvalé kultury uvedené v č. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení a blíže určené v příloze II tohoto nařízení jsou členěny podle územních jednotek NUTS 2, jak je definováno v nařízení (ES) č. 1059/2003, pokud není v příloze II tohoto nařízení stanoveno méně podrobné členění.
Článek 8
Předávání údajů Komisi
1. Členské státy předají Komisi (Eurostatu) údaje stanovené v přílohách I a II do 30. září roku následujícího po referenčním období.
2. Komise přijme prováděcí akty týkající se příslušného technického formátu pro předání údajů stanovených v přílohách I a II. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.
Článek 9
Zpráva o metodice a kvalitě
1. Pro účely tohoto nařízení se pro předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Do 30. září 2013 a následně každých pět let předloží členské státy Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předaných údajů a o metodách použitých pro vypracování statistiky o trvalých kulturách uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) tohoto nařízení.
3. Do 30. září 2016 a následně každých pět let předloží členské státy Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předaných údajů a o metodách použitých pro vypracování statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení.
4. Zprávy obsahují tyto informace:
a)
organizaci zjišťování prováděných podle tohoto nařízení a použitou metodiku;
b)
úroveň přesnosti a rozsah pokrytí, jichž bylo dosaženo při výběrových zjišťováních uvedených v tomto nařízení a
c)
kvalitu použitých zdrojů jiných než zjišťování, přičemž zohlední kritéria kvality uvedená v odstavci 1.
5. Členské státy Komisi informují o jakékoli změně v metodách či jiné změně, která by mohla statistiky trvalých kultur významným způsobem ovlivnit, a to nejpozději tři měsíce před vstupem uvedené změny v platnost.
6. Je třeba zohlednit zásadu, podle níž dodatečné náklady a zatížení nepřekročí rozumné meze.
Článek 10
Výjimka
1. Pokud uplatňování tohoto nařízení na národní statistický systém členského státu vyžaduje rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy v souvislosti s trvalými kulturami uvedenými v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l), může Komise přijmout prováděcí akty udělující tomuto členskému státu výjimku z jeho uplatňování do 31. prosince 2012. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.
2. Pro účely odstavce 1 předloží členský stát Komisi nejpozději do 1. února 2012 řádně odůvodněnou žádost.
3. Členské státy, jež využívají výjimku, uplatňují i nadále směrnici 2001/109/ES.
Článek 11
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 3 a článku 13 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 31. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 3 a článku 13 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 3 a článku 13 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro zemědělskou statistiku zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 72/279/EHS ze dne 31. července 1972 o zřízení Stálého výboru pro zemědělskou statistiku (10). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Přezkum
Do 31. prosince 2018 a poté každých pět let přezkoumá Komise fungování tohoto nařízení. V rámci tohoto přezkumu Komise vyhodnotí, zda je nezbytné, aby byly vypracovány veškeré údaje uvedené v článku 4. Pokud Komise usoudí, že některé z těchto údajů již nejsou požadovány, je zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s čl. 11, jež odstraňuje určité údaje z příloh I a II.
Článek 14
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES se zrušují s účinkem od 1. ledna 2012.
Odkazy na zrušené nařízení a zrušenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 15
Přechodná ustanovení
Odchylně od článku 14 tohoto nařízení, směrnice 2001/109/ES je i nadále použitelná za podmínek, jež stanoví článek 10 tohoto nařízení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1337/2011/EU RENDELETE
(2011. december 13.)
az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikákról, valamint a 357/79/EGK tanácsi rendelet és a 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek történő továbbítását követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A szőlőterületek statisztikai felméréseiről szóló, 1979. február 5-i 357/79/EGK tanácsi rendelet (2) és az egyes gyümölcsfafajok ültetvényei termelési potenciáljának meghatározása céljából a tagállamok által végzendő statisztikai felmérésekről szóló, 2001. december 19-i 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) több ízben módosult. Mivel további módosításokra és egyszerűsítésekre van szükség, az említett jogi aktusokat - az egyértelműség kedvéért és az uniós jogszabályok egyszerűsítésére és a jobb szabályozásra irányuló megközelítéssel összhangban - célszerű egyetlen jogi aktussal felváltani.
(2)
Ahhoz, hogy teljesíteni tudja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) és a közös mezőgazdasági piacok szervezésére vonatkozó uniós jogszabályok által ráruházott feladatokat, a Bizottságnak pontos tájékoztatást kell kapnia az Unióban egyes ültetvényeken termesztett fajok ültetvényeinek termelési potenciáljáról. A közös agrárpolitika megfelelő igazgatásának biztosításához a Bizottságnak ötévente rendszeresen előállított adatokra van szüksége az ültetvényekről.
(3)
Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) referenciakeretet biztosít az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikákhoz. Az említett rendelet konkrétan megköveteli, hogy teljesülnie kell a szakmai függetlenség, a pártatlanság, a tárgyilagosság, a megbízhatóság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és a költséghatékonyság elveinek.
(4)
Az európai statisztikák elkészítéséhez és közzétételéhez hozzájáruló hatóságok közötti együttműködést meg kell erősíteni.
(5)
Az európai statisztikák elő- és elkészítése során figyelembe kell venni a nemzetközi ajánlásokat és a bevált gyakorlatokat.
(6)
A termelési potenciál és a piaci helyzet figyelemmel kíséréséhez az ültetvényekre vonatkozó szerkezeti statisztikának is rendelkezésre kell állnia. Az egységes közös piacszervezés összefüggésében rendelkezésre bocsátott adatokon túlmenően a statisztikák regionális bontása is alapvető fontosságú. A tagállamoknak ezért célszerű előírni, hogy gyűjtsék ezeket az adatokat, és bizonyos rögzített időpontokban küldjék el a Bizottságnak.
(7)
Uniós szinten a piacok irányításához elengedhetetlen az ültetvényekre vonatkozó szerkezeti statisztika. Szintén alapvető fontosságú, hogy - a más, statisztikára vonatkozó uniós jogszabályokkal szabályozott éves területi és termelési statisztikán túlmenően - az ültetvényekre is vonatkozzék szerkezeti statisztika.
(8)
A gazdaságokra és közigazgatásokra nehezedő szükségtelen terhet elkerülendő célszerű olyan küszöbértékeket megállapítani, amelyek kizárják a nem releváns egységeket azon alapegységek közül, amelyek tekintetében ültetvényekre vonatkozó statisztikai adatokat gyűjtenek.
(9)
Az adatok harmonizációjának biztosítása végett világosan meg kell állapítani az ültetvényekre vonatkozó statisztikák előállítása során alkalmazott legfontosabb definíciókat, a tárgyidőszakot és a pontossági követelményeket.
(10)
Annak szavatolására, hogy e statisztikák a szükséges időtartamon belül a felhasználók rendelkezésére álljanak, az adatoknak a Bizottsághoz való továbbítására célszerű ütemtervet megállapítani.
(11)
A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően a Bizottságnak továbbított valamennyi - területi egységekre bontott - tagállami statisztikának a NUTS-osztályozást kell használnia. Következésképpen az ültetvényekre vonatkozó regionális statisztikák összehasonlíthatósága végett a területi egységeket a NUTS-osztályozás szerint célszerű meghatározni. Ugyanakkor mivel a szőlő- és borágazat eredményes irányításához más területi bontásokra is szükség van, ezen ágazat esetében más területi egységet is meg lehet határozni.
(12)
Az adatok minőségének felméréséhez és az eredmények elemzéséhez fontosak a módszertani és minőségről szóló jelentések, amelyeket ezért célszerű rendszeresen elkészíteni.
(13)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikák szisztematikus előállítására irányuló közös keret létrehozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(14)
A 2001/109/EK irányelv szerint alkalmazandó rendszerről való zökkenőmentes áttérés érdekében e rendeletnek eltérést kell biztosítania azon tagállamok számára, amelyek esetében a rendeletnek a nemzeti statisztikai rendszereikre való alkalmazása jelentős módosításokat igényelne, és valószínűleg jelentős gyakorlati problémákat okozna.
(15)
A gazdasági és műszaki haladás figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben szereplő fajok csoportok, állománysűrűség-kategóriák és életkor-kategóriák szerinti bontásának módosítására, továbbá a II. mellékletben található változók/mutatók, méretosztályok, specializálódási fokok és szőlőfajták módosítására vonatkozóan, a kért információk opcionális jellegének módosítása kivételével. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(16)
Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni.
(17)
A 357/79/EGK rendeletet és a 2001/109/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.
(18)
Az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikák keretében végzett tevékenységek folytonosságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, és azt 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
(19)
Konzultációk folytak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottsággal,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet közös keretet hoz létre a következő ültetvényekre vonatkozó európai statisztikák szisztematikus előállításához:
a)
étkezési alma;
b)
ipari feldolgozásra szánt alma;
c)
étkezési körte;
d)
ipari feldolgozásra szánt körte;
e)
sárgabarack;
f)
étkezési őszibarack;
g)
ipari feldolgozásra szánt őszibarack;
h)
narancs;
i)
kis gyümölcsű citrus;
j)
citrom;
k)
olajfa;
l)
csemegeszőlőnek szánt szőlőültetvény;
m)
más célra szánt szőlőültetvény.
(2) Az (1) bekezdés b), d), g) és l) pontjában említett ültetvényekre vonatkozó európai statisztikák előállítása opcionális a tagállamok számára.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „ültetvény”: az állandó legelő kivételével az olyan, nem vetésforgóban termesztett kultúra, amely hosszú időre foglalja el a talajt, és több éven keresztül terem;
2. „beültetett parcella”: a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (7) 2. cikke (2) bekezdésének 1. pontja szerinti mezőgazdasági parcella, amely az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésében említett ültetvények valamelyikével van beültetve;
3. „beültetett terület”: a megfelelő ültetvénnyel homogén módon beültetett parcellák területe a legközelebbi 0,1 hektárra (ha) kerekítve;
4. „betakarítás éve”: az a naptári év, amelyben a betakarítás megkezdődik;
5. „állománysűrűség”: a növények hektáronkénti száma;
6. „szokásos ültetési időszak”: az évnek azon - ősz közepén kezdődő és a következő év tavasz közepén végződő - időszaka, amikor az ültetvénynövényeket rendszerint elültetik;
7. „ültetési év”: az első év, amikor a növény a végleges termesztési helyére történő telepítését követő nap után vegetatív fejlődésen megy át;
8. „kor”: az első évnek tekintett ültetési év óta eltelt évek száma;
9. „étkezési alma, étkezési körte és étkezési őszibarack”: alma-, körte- és őszibarack-ültetvények, kivéve amelyeket kifejezetten ipari feldolgozásra szánnak. Ha nem lehet megállapítani, hogy az ültetvényt ipari feldolgozásra szánják-e, akkor az érintett területet ebbe a kategóriába kell besorolni;
10. „más hasznosítású szőlő”: a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőkataszter, a kötelező bejelentések, a piaci felügyelethez szükséges információgyűjtés, a borászati termékek fuvarozásához szükséges kísérőokmányok, valamint a borágazatban vezetendő nyilvántartás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. május 26-i 436/2009/EK bizottsági rendelet (8) 3. cikkében létrehozott szőlőkataszterben szereplő összes szőlőterület;
11. „kettős hasznosítású szőlő”: a tagállamok által mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (9) 120a. cikkének (2)-(6) bekezdése szerint elkészített szőlőfajta-osztályozásban - ugyanarra a közigazgatási egységre nézve - borszőlőfajtaként és esettől függően csemegeszőlő-fajtaként, mazsolaszőlő-fajtaként vagy borpárlat készítésére szolgáló fajtaként is szereplő szőlőnövényről származó szőlő;
12. „vegyes termesztés”: egy parcellát azonos időben elfoglaló növénykultúrák kombinációja.
3. cikk
Lefedettség
(1) Az 1. cikk (1) bekezdésének a)-l) pontjában említett ültetvényekről szolgáltatandó statisztika a teljes beültetett terület legalább 95 %-ára nézve reprezentatív azokon a beültetett területeken, amelyek minden tagállamban teljes egészében vagy részben az említett ültetvények piacára termelnek.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a tagállamok kizárhatják a statisztikából azokat az ültetvényenként 0,2 hektárnál kisebb gazdaságokat, amelyek minden tagállamban teljes egészében vagy részben a piacra termelnek. Ha az ilyen gazdaságok által lefedett terület kisebb, mint az adott kultúrával beültetett teljes terület 5 %-a, a tagállamok felemelhetik a fent említett küszöböt, feltéve, hogy ezzel nem zárnak ki az adott kultúrával beültetett teljes terület további 5 %-ánál nagyobb területet.
(3) A vegyes termesztésű területet a különféle kultúrák között az általuk elfoglalt földterület arányában kell elosztani.
(4) Az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének m) pontjában említett ültetvényre vonatkozó statisztikát az 1234/2007/EK rendelet 185a. cikke szerint létrehozott szőlőkataszterben rendelkezésre álló adatok alapján kell biztosítani a kataszterben szereplő összes olyan gazdaság esetében, amelyeket a 436/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja határoz meg.
4. cikk
Adatelőállítás
(1) Az 1. cikk (1) bekezdésének a)-l) pontjában említett ültetvények mindegyikéből legalább 1 000 hektárnyi beültetett területtel rendelkező tagállamok - ha nem éltek az 1. cikk (2) bekezdésében említett lehetőséggel - 2012-ben és utána ötévenként előállítják az I. mellékletben említett adatokat.
(2) Az 1. cikk (1) bekezdésének m) pontjában említett ültetvényből legalább 500 hektárnyi beültetett területtel rendelkező tagállamok 2015-ben és utána ötévenként előállítják a II. mellékletben említett adatokat.
(3) A gazdasági és műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 11. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők módosítására vonatkozóan:
-
az I. mellékletben szereplő fajok csoportok, állománysűrűség-kategóriák és életkor-kategóriák szerinti bontása, és
-
a II. mellékletben szereplő változók/mutatók, méretosztályok, specializálódási fokok és szőlőfajták,
a kért információk opcionális jellegének módosítása kivételével.
E felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak további jelentős adminisztratív terhet a tagállamokra és az adatszolgáltatókra.
5. cikk
Tárgyév
(1) Az 1. cikk (1) bekezdésének a)-l) pontjában említett ültetvényekre vonatkozó statisztika tekintetében az I. mellékletben említett adatokra vonatkozóan az első tárgyév 2012.
(2) Az 1. cikk (1) bekezdésének m) pontjában említett ültetvényekre vonatkozó statisztika tekintetében a II. mellékletben említett adatokra vonatkozóan az első tárgyév 2015.
(3) Az ültetvényekre vonatkozóan megadott statisztika a szokásos ültetési időszakot követően beültetett területre vonatkozik.
6. cikk
Pontossági követelmények
(1) Az ültetvényekre vonatkozó statisztikák előállítása végett mintavételes felmérést végző tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az adatok relatív szórása ne haladja meg országosan a 3 %-ot az 1. cikk (1) bekezdésében említett egyes ültetvényekkel beültetett területek esetében.
(2) Az a tagállam, amely úgy dönt, hogy a felmérésektől eltérő statisztikai adatforrásokat alkalmaz, biztosítja, hogy az így szerzett adatok minősége legalább ugyanolyan legyen, mint a statisztikai felmérésekből származó adatoké.
(3) Az a tagállam, amely úgy dönt, hogy közigazgatási forrást használ az 1. cikk (1) bekezdésének a)-l) pontjában említett ültetvényekre vonatkozó statisztikák biztosítása érdekében, erről előzetesen tájékoztatja a Bizottságot, és részletes információkat közöl a használni kívánt módszerről és a közigazgatási forrásból származó adatok minőségéről.
7. cikk
Regionális statisztika
(1) Az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a)-l) pontjában említett ültetvényekre vonatkozó és az e rendelet I. mellékletében tovább pontosított statisztikai adatokat az 1059/2003/EK rendeletben meghatározott NUTS 1 területi egységek szerinti bontásban kell megadni, kivéve, ha az e rendelet I. melléklete ennél kevésbé részletes bontást ír elő.
(2) Az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének m) pontjában említett ültetvényre vonatkozó és az e rendelet II. mellékletében tovább pontosított statisztikai adatokat az 1059/2003/EK rendeletben meghatározott NUTS 2 területi egységek szerinti bontásban kell megadni, kivéve, ha az e rendelet II. melléklete ennél kevésbé részletes bontást ír elő.
8. cikk
Adattovábbítás a Bizottsághoz
(1) A tagállamok a tárgyidőszakot követő év szeptember 30-ig továbbítják a Bizottságnak (Eurostat) az I. és II. mellékletben meghatározott adatokat.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az I. és II. mellékletben meghatározott adatok továbbításának megfelelő technikai formátumára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
9. cikk
Módszertani és minőségről szóló jelentés
(1) E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségkritériumokat kell alkalmazni.
(2) 2013. szeptember 30-ig és azt követően ötévenként a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak (Eurostat) az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a)-l) pontjában említett ültetvényekre vonatkozó statisztikával kapcsolatban továbbított adatok minőségéről és az általuk alkalmazott módszerekről.
(3) 2016. szeptember 30-ig és azt követően ötévenként a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak (Eurostat) az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének m) pontjában említett ültetvényre vonatkozó statisztikával kapcsolatban továbbított adatok minőségéről és az általuk alkalmazott módszerekről.
(4) A jelentések a következőket tartalmazzák:
a)
az e rendelet hatálya alá tartozó felmérések megszervezése és az alkalmazott módszertan;
b)
az ebben a rendeletben említett mintavételes felméréseknél elért pontosság szintje és a lefedettség; valamint
c)
a felmérésektől eltérő felhasznált források minősége,
az (1) bekezdésben említett minőségkritériumok alkalmazásával.
(5) A tagállamok - legkésőbb a változás hatálybalépése előtt három hónappal - tájékoztatják a Bizottságot minden olyan módszertani, vagy egyéb változásról, amelynek lényeges hatása lehet az ültetvényekre vonatkozó statisztikákra.
(6) Figyelembe kell venni azt az elvet, miszerint a járulékos költségeknek és terheknek ésszerű kereteken belül kell maradniuk.
10. cikk
Eltérés
(1) Ha e rendeletnek valamely tagállam nemzeti statisztikai rendszerére való alkalmazása jelentős módosításokat igényel és nagy valószínűséggel jelentős gyakorlati problémákat fog okozni az 1. cikk (1) bekezdésének a)-l) pontjában említett ültetvényekre tekintettel, a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogadhat el, amelyben 2012. december 31-ig eltérést biztosíthat az adott tagállam részére e rendelet alkalmazása alól. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2) Az (1) bekezdésben említettek céljából a tagállamok legkésőbb 2012. február 1-ig kellő indokolással ellátott kérelmet nyújtanak be a Bizottságnak.
(3) Az eltérésre jogosult tagállamok továbbra is alkalmazzák a 2001/109/EK irányelvet.
11. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 4. cikk (3) bekezdésében és a 13. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2011. december 31-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 4. cikk (3) bekezdésében és a 13. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 4. cikk (3) bekezdése és a 13. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
12. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság felállításáról szóló, 1972. július 31-i 72/279/EGK tanácsi határozat (10) 1. cikkével létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
13. cikk
Felülvizsgálat
2018. december 31-ig és azt követően ötévenként a Bizottság felülvizsgálja e rendelet működését. A felülvizsgálat keretében a Bizottság értékeli, hogy szükséges-e a 4. cikkben felsorolt összes adat előállítása. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti adatok némelyike a továbbiakban nem szükséges, a 11. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, amelyekkel bizonyos adatokat töröl az I. és a II. mellékletből.
14. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 357/79/EGK rendelet és a 2001/109/EK irányelv 2012. január 1-jével hatályát veszti.
A hatályát vesztett rendeletre és irányelvre való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni.
15. cikk
Átmeneti szabályok
E rendelet 14. cikkétől eltérve, a 2001/109/EK irányelv az e rendelet 10. cikkében meghatározott feltételek szerint továbbra is alkalmazandó.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2011. december 13-án.