PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
A TANÁCS 270/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. március 29.)
a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A 452/2007/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK) származó vasalódeszkák behozatalára. Az intézkedések 38,1 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve öt, külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.
1.2. Felülvizsgálati kérelem
(2)
2008-ban az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. (Guangzhou) (a továbbiakban: a Power Team vagy a kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 36,5 %.
(3)
Kérelemében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához nincs többé szükség az intézkedés jelenlegi mértékű fenntartására.
(4)
A kérelmező elsősorban azt állította, hogy jelenleg már piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat. A kérelmező ezért azt állítja, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján kellene kiszámítani. Az említett rendes érték és az Európai Unióba irányuló exportárak összehasonlítása azt mutatta, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnik, mint az intézkedés jelenlegi szintje.
(5)
Ennélfogva a kérelmező álláspontja értelmében a dömping ellensúlyozása érdekében nincs szükség arra, hogy a korábban megállapított dömping szintjének alapján megállapított vámintézkedések a jelenlegi szinten fennmaradjanak.
1.3. A felülvizsgálat megindítása
(6)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a kérelmező vonatkozásában a dömping kivizsgálására korlátozta (3).
1.4. Érintett termék és hasonló termék
(7)
A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések elrendeléséhez vezetett (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat), azaz a jelenleg az ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és az ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is.
(8)
A Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, illetve az Unióba exportált termék, valamint az (analóg országként alkalmazott) Ukrajnában gyártott és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.
1.5. Az érintett felek
(9)
A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazat képviselőjét, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.
(10)
A Bizottság a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) iránti kérelemhez igénylőlapot és kérdőívet küldött, és a választ az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén.
1.6. A felülvizsgálati időszak
(11)
A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1-je és 2008. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartott (a továbbiakban: az eredeti vizsgálati időszak).
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Piacgazdasági elbánás
(12)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során - azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, vagyis ahol beigazolódik, hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek - a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)-(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni. Ezek a követelmények a következőképpen foglalhatók össze:
-
az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik,
-
a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyen a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálatot végeznek, és melyet minden területen alkalmaznak,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,
-
a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,
-
a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.
(13)
A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint piacgazdasági elbánást kért, és felkérték, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(14)
A vizsgálat megállapította, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak (1. kritérium). Megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően, azaz 2005 után a kínai állam exportkorlátozásokat rendelt el több acéltermékre, köztük a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagokra, azaz az acéllemezekre, acélcsövekre és acélhuzalokra vonatkozóan. Megjegyzendő, hogy e nyersanyagok költsége az összes nyersanyagköltség jelentős részét teszi ki. Az exportadók kivetése következtében csökkent az exportösztönzés, ez a hazai piacon rendelkezésre álló mennyiség növekedésével járt, ami viszont alacsonyabb árakat eredményezett. Az is megállapítást nyert továbbá, hogy több támogatási rendszer is a kínai acélgyártók rendelkezésére állt (5), emellett pedig számos acélgyártó nyilvánosan hozzáférhető számlái is azt támasztják alá, hogy a kínai állam aktívan támogatja a kínai acélágazat fejlődését.
(15)
Ennek következtében a Kínai Népköztársaságban a belföldi acélárak a felülvizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak más, jelentős világpiacok árainál, nevezetesen az észak-amerikai és az észak-európai acéláraknál (6), és ez az árkülönbség nem magyarázható az acélgyártásban tapasztalható bármiféle versenyelőnnyel.
(16)
Az iratokból az is kiderül továbbá, hogy a kérelmező profitált a mesterségesen alacsony és torzított acélárakból, mivel nyersanyagait a kínai belföldi piacon vásárolta.
(17)
Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team főbb ráfordításai nem tükrözik alapvetően a piaci értékeket. Következésképpen megállapították, hogy a kérelmező nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.
(18)
A kérelmező, az exportáló ország és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A kérelmezőtől és az uniós gazdasági ágazattól is érkeztek észrevételek.
(19)
A kérelmező három fő érvet hozott fel a megadott határidőn belül. Először is azt állította, hogy a Power Team nyersanyagárai továbbra is megfelelnek a belföldi áraknak, és hogy ez a megállapítás az eredeti vizsgálat során elegendő volt az 1. kritérium teljesítéséhez. A vállalat ennélfogva úgy tekinti, hogy a kínai belföldi árak összehasonlítása más nemzetközi acélpiacok áraival az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megsértését jelenti. Ezzel összefüggésben a vállalat vitatta azt is, hogy az észak-európai és észak-amerikai acélpiaci árak, amelyekkel az összehasonlítást végezték, jelen esetben relevánsak volnának. A kérelmező azt állította, hogy más nemzetközi piaci árak is léteznek - például a török exportárak -, amelyek alacsonyabbak a KNK belföldi árainál.
(20)
Az eredeti vizsgálatban a kérelmező valóban teljesítette az 1. kritériumot, a 2. kritériumot azonban nem. A Bizottság álláspontja szerint ugyanakkor nem sértették meg az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdését, mivel a módszer annak megítélésére, hogy egy vállalat piacgazdasági feltételek szerint működik-e vagy sem, és különösen, hogy teljesíti-e az 1. kritériumot, semmit sem változott. Mindkét vizsgálat - vagyis az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat - során azt vizsgálták, hogy a nyersanyagárak tükrözik-e a piaci értékeket. Mindkét vizsgálat során megvizsgálták a belföldi acélárakat, azonban az eredeti vizsgálatban nem volt egyéb olyan jelentős tényező, amely látszólag hatással lett volna a nyersanyagárakra. Ezért a módszer nem változott, csupán a megállapítások voltak eltérőek.
(21)
A felülvizsgálat során kiderült, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően, vagyis 2006 óta a körülmények megváltoztak, mivel a kínai állam több intézkedéssel is gátolta az acéllemezek, acélcsövek és acélhuzalok kivitelét azáltal, hogy exportadót vezetett be, és megszüntette az exportra vonatkozó héa visszatérítését. A korábban említett támogatási rendszerekkel együtt mindez torzítóan hatott a kínai belföldi acélárakra, mivel az ottani árak és az észak-amerikai, valamint észak-európai belföldi árak közötti árkülönbség jelentősen, közel 30 %-ra nőtt. A kérelmező a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokról szóló tájékoztatást követően nem vitatta az árkülönbséget.
(22)
A kérelmező azon érvelését illetően, miszerint nem csupán az észak-amerikai és észak-európai belföldi acélárak tekinthetők az egyetlen, nemzetközi szempontból releváns áraknak, megjegyzendő, hogy azért választották ki mindkét acélpiacot az árak összehasonlításához, mert ezeken a piacokon jelentős az acélfogyasztás, és mindkettő több aktív gyártóval is rendelkező, versenyképes piacnak számít. Ennek alapján ésszerűen feltételezni lehetett, hogy az ottani belföldi árak a versenyképes piaci árakat tekintve reprezentatívak. Továbbá azt az állítást, hogy a török exportárak alacsonyabbak a kínai belföldi áraknál, eddig nem támasztották alá, vagyis a határidőn belül nem szolgáltattak konkrét adatokat az adott árakra vonatkozóan. Ezenkívül arról sem szolgáltak magyarázattal, hogy a török exportárak - a török exportpiacnak az észak-amerikai és az észak-európai piachoz mért relatív kis méretét tekintve - miért számítanának relevánsabbak.
(23)
A vállalat másodsorban azt állította, hogy az uniós jogszabály alkalmazásakor megkülönböztetés éri, mivel számos egyéb korábbi esetben, amikor az acél főbb ráfordításnak számított, volt néhány kínai vállalat, amely megfelelt az 1. kritériumnak. Az esetek mindegyikét megvizsgálták, és megállapították, hogy az érintett vállalatok egyikét sem részesítették piacgazdasági elbánásban, mivel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumok közül legalább egynek nem feleltek meg. Így a hatékony adminisztráció érdekében ezért már nem volt szükség az 1. kritériumnak való megfelelés részletes kivizsgálására, mivel egyértelmű volt, hogy a vállalat egy másik feltételt nem teljesített. Az említett korábbi esetekben a Bizottság mindenesetre soha nem jutott arra a következtetésre, hogy a kínai belföldi acélpiacon nem állnak fenn torzulások, hanem ezekben az esetekben sokkal inkább megtagadta a piacgazdasági elbánást, amennyiben valamely nyersanyag tekintetében torzulásokat állapított meg (7).
(24)
Végezetül a kérelmező érvelésében azt állította, hogy a rendes érték kiigazítása a piacgazdasági elbánás megtagadásánál megfelelőbb lenne. A rendes érték kiigazítása ugyanakkor nem lenne helyénvaló, mivel a piacgazdasági elbánásban való részesítés feltételei között szerepel, hogy a főbb ráfordításoknak tükrözniük kell a piaci értékeket. Amennyiben nem tükrözik, annak inkább az a következménye, hogy megtagadják a piacgazdasági elbánást, a rendes értéket pedig egy analóg ország rendes értékével helyettesítik, főként ha a nyersanyagok a ráfordítások költségeinek olyan jelentős részét teszik ki.
(25)
Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a Power Team által felhozott érvek egyike sem volt meggyőző, és nem eredményezte a megállapítások átértékelését.
(26)
Az uniós gazdasági ágazat rámutatott arra, hogy a kínai állam nagy mértékben beavatkozott az acéliparba, ezért az EU és az Egyesült Államok a probléma megoldása céljából már WTO-konzultációkat kérelmezett.
(27)
A fentiek alapján a vizsgálat megállapításait és a következtetést, mely szerint a Power Team nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, megerősítették.
(28)
Miután az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást kívántak tenni az 452/2007/EK rendelet módosítására, a kérelmező további észrevételeket nyújtott be az eredményekhez.
(29)
A kérelmező elsősorban azt az érvét ismételte meg, hogy főbb ráfordításai tükrözik a kínai piaci értékeket, és hogy a kínai árak nagyjából megfelelnek más nemzetközi piaci áraknak. A kérelmező elismerte ugyan, hogy 2008-ban a KNK-ban a fő ráfordítások árai kevésbé emelkedtek, mint a nemzetközi acélpiacokon, azt állította azonban, hogy ez nem az ártorzításoknak tudható be; a kínai belföldi piac alacsony árai sokkal inkább egyéb, puszta kereskedelmi tényezőkre vezethetők vissza. A kérelmező utalt a termelés 2008. évi növekedésére, és kifejtette, hogy a KNK-ban gyártott legtöbb acéltermék exportjára kivetett, meglévő dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok arra késztették a kínai gyártókat, hogy csökkentsék belföldi piaci áraikat.
(30)
Megjegyzendő, hogy a kérelmező által az árra vonatkozóan benyújtott további információk azt a megállapítást támasztották alá, miszerint 2008-ban a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagok átlagban jelentősen olcsóbbak voltak a kínai belföldi piacon, mint más jelentős világpiacokon.
(31)
Ami a kérelmező azon érvelését illeti, hogy az árkülönbség pusztán kereskedelmi tényezőkre, azaz a megnövekedett kínai termelésre vezethető vissza, megjegyzendő, hogy ez az érv nem volt kellően megalapozott, különösen az állítólagos termelésnövekedés és a keresleti oldal helyzete közötti lehetséges összefüggés tekintetében. Ugyanakkor a kérelmező által felhozott érv is - vagyis hogy a KNK-ból származó számos termék exportjára kiegyenlítő vámok vannak érvényben - azt bizonyítja, hogy a kínai acélgyártók valóban támogatásokban részesültek.
(32)
Ennélfogva a kérelmező azon érvelése, hogy a KNK acélpiaca nem torzul, fenntarthatatlan, és végérvényesen megállapítható, hogy a piacgazdasági elbánás meghatározását nem kell felülvizsgálni, valamint hogy a Power Teamnek nem kell megadni a piacgazdasági elbánást.
2.2. Egyéni elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országokra adott esetben az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az egyéni elbánásnak az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumát. Ezek a kritériumok a következőképpen foglalhatók össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy közös vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, és be kell bizonyítani, hogy a vállalat kellőképpen független az állami beavatkozástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik;
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.
(34)
A kérelmező a piacgazdasági elbánás iránti kérelem mellett egyéni elbánást is igényelt arra az esetre, ha nem kapna piacgazdasági elbánást.
(35)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a kérelmező az összes fenti kritériumot teljesítette, ebből következően a Power Teamnek meg kell adni az egyéni elbánást.
2.3. Rendes érték
(36)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében - amennyiben a piacgazdasági elbánás nem adható meg - az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országra jellemző ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(37)
A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ismét Törökországot - melyet már az eredeti vizsgálat során is analóg országként alkalmaztak - kívánja megfelelő analóg országként kiválasztani a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, azonban ebben az időközi felülvizsgálatban egyetlen török gyártó sem működött együtt. Ugyanakkor egy ukrán exportáló gyártó, amelyet egy párhuzamosan zajló, másik időközi felülvizsgálat keretében vizsgáltak, együttműködött. Az érdekelt feleket tájékoztatták erről, és nem érkezetek Ukrajna analóg országként való alkalmazását kifogásoló észrevételek.
(38)
Miután láthatóan semmi ok nem volt arra, hogy ne Ukrajnát válasszák ki analóg országként, és különösen tekintettel arra, hogy nem volt más, harmadik országbeli gyártó, amely együttműködött volna, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint, azaz az analóg ország együttműködő gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapították, hogy az együttműködő gyártó által a hasonló termékből belföldön lebonyolított értékesítési mennyiség a kérelmezőnek az EU-ba történő exportértékesítéséhez képest reprezentatív volt. Ezenkívül az összehasonlítható belföldi értékesítéseket (szükség szerint a különböző fizikai jellemzők figyelembevétele érdekében kiigazítva) valamennyi exportált terméktípus esetében reprezentatívnak tekintették, mivel az eladott mennyiség az EU-ba irányuló teljes exportértékesítések legalább 5 %-át elérte.
(40)
A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy az analóg ország belföldi piacán reprezentatív mennyiségben értékesített vasalódeszka mindegyik típusának értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthető-e. E célból meghatározta a szóban forgó vasalódeszka-típusok független fogyasztók számára történő nyereséges értékesítésének arányát.
(41)
A belföldi értékesítési ügyletek akkor tekinthetők nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezik a gyártási költségekkel vagy meghaladja azokat. Ezért a Bizottság meghatározta a vizsgálati időszak alatt az analóg ország belföldi piacán értékesített mindegyik típus gyártási költségét.
(42)
Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.
(43)
Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként számítottak ki.
(44)
Tájékoztatását követően a kérelmező megjegyezte, hogy olyan esetekben, amikor a nyereséges értékesítések egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át teszik ki, rendszerint számtanilag képzett rendes értéket kellene alkalmazni.
(45)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyereséges értékesítések aránya e vizsgálat során soha nem volt 10 %-nál kevesebb. Ezenkívül már megszűnt az a gyakorlat, mely szerint hasonló körülmények között automatikusan rendes értéket állapítanak meg.
2.4. Exportár
(46)
Az érintett terméket valamennyi esetben KNK-beli független kereskedőkön keresztül exportként értékesítették uniós független fogyasztók számára; az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a termék EU-ba történő exportértékesítésekor ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján.
(47)
A tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy az exportárat a kínai független kereskedő által az uniós független fogyasztónak felszámított eladási ár alapján kellene megállapítani, nem pedig - mint ahogyan az megtörtént - annak, a termékért fizetett vagy fizetendő árnak az alapján, amelyet a Power Team exportra történő értékesítésekor a KNK-beli független kereskedőknek felszámol. Ez a megközelítés ugyanakkor nem felelne meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének, mely előírja, hogy exportra értékesített áruk esetében az exportárat az első független fogyasztó számára történő értékesítés alapján kell megállapítani. Következésképpen ezt az állítást elutasították.
2.5. Összehasonlítás
(48)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - kiigazították a fizikai jellemzőkben, a fuvarozási, biztosítási, valamint a kezelési és hitelköltségekben mutatkozó különbségeket. Mivel az exportárat kizárólag a kínai kereskedők számára - exportértékesítésre szánt - történő belföldi értékesítések alapján állapították meg, nem volt indokolt az eltérő adózás miatti kiigazítás, mivel a rendes értéket a hasonló adózási rendszerrel rendelkező analóg országban is a belföldi értékesítések alapján állapították meg. A rendes értéket és az exportárat is tehát héa nélkül számították ki.
(49)
A tájékoztatást követően a kérelmező megjegyezte, hogy a terméktípusok csoportosítása (ami valóban összehasonlítási céllal történt) bizonyos kétségeket vet fel az árak összehasonlításának helytállóságát illetően.
(50)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a terméktípusok csoportosítása e vizsgálat során ugyanúgy történt, mint az eredeti vizsgálatban, és ezt szükségesnek tartották annak érdekében, hogy az árukat, amelyeket a Power Team exportként értékesített, az Unióba jobban össze lehessen hasonlítani az analóg ország belföldi piacán értékesített árukkal. Megjegyzendő továbbá az is, hogy a kérelmező ezen állítását nem támasztotta alá részletesebben, különösen arra vonatkozóan, hogy a csoportosítás, ahogyan történt (és amit a kérelmezőnek szánt külön tájékoztatásban elmagyaráztak) miért ne lenne megfelelő. Következésképpen ezt az állítást elutasították.
2.6. Dömpingkülönbözet
(51)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét.
(52)
A Power Team esetében megállapított dömpingkülönbözet - a nettó, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve - 39,6 %.
3. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(53)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(54)
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során a kérelmezőtől megtagadták a piacgazdasági elbánásban való részesítést, mert számviteli gyakorlatában szabálytalanságokat állapítottak meg. A felülvizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team teljesíti ezt a kritériumot. A fentiekből ugyanakkor kitűnik, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak. Ebből következően a piacgazdasági elbánás tekintetében a kérelmező körülményei nem változtak meg.
(55)
A vizsgálat során begyűjtött és ellenőrzött adatok (azaz a kérelmezőnek az EU-ba irányuló egyedi exportárai és Ukrajna mint hasonló ország esetében megállapított rendes érték) ugyanakkor magasabb dömpingkülönbözetet eredményeztek. Ez a változás jelentősnek tekintendő, így az intézkedések jelenlegi szintű további alkalmazása már nem lenne elegendő a dömping ellensúlyozásához.
4. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(56)
E felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a Power Teamtől származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot 39,6 %-ra módosítani.
(57)
Ami a maradványvámot illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során csekély volt az együttműködés. Az együtt nem működő vállalatokra ezért a vámot olyan szinten állapították meg, amely megfelel a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártó legnagyobb mennyiségben értékesített terméktípusai dömpingkülönbözete súlyozott átlagának. Ugyanezen módszert alkalmazva, valamint a kérelmező vonatkozó adatainak figyelembevételével a maradványvámot 42,3 %-ra kell módosítani.
(58)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a 452/2007/EK rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a végleges megállapításokat azoknak megfelelően módosították,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
A 452/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
-
Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázatban a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou gyártóra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
Ország
Gyártó
Vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköz-társaság
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázatban a KNK-beli összes többi vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
Ország
Gyártó
Vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköz-társaság
Az összes többi vállalat
42,3
A999
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. március 29.