ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. září 2010
o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka
(oznámeno pod číslem K(2010) 6202)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/364/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 10. listopadu 2008 oznámilo Lotyšsko Komisi balíček opatření ve prospěch podniku AS Parex banka (dále jen „banka Parex“) určených na podporu stability finančního systému, který byl schválen dne 24. listopadu 2008 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“), a to na základě závazku Lotyšska, že do šesti měsíců předloží plán restrukturalizace banky Parex. Dne 26. ledna 2009 Lotyšsko Komisi informovalo o řadě změn v opatřeních státní podpory pro banku Parex. Tyto změny byly schváleny dne 11. února 2009 (3) (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Dne 29. března 2009 Lotyšsko Komisi oznámilo, že jsou nutné další změny rekapitalizačního opatření. Tyto změny byly schváleny rozhodnutím Komise ze dne 11. května 2009 (4) (dále jen „třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu“).
(2)
Plán restrukturalizace banky Parex předalo Lotyšsko dne 11. května 2009. Dne 5. června 2009 byla lotyšským orgánům zaslána žádost o informace. Dne 15. června 2009 se uskutečnila schůzka lotyšských orgánů a Komise. Lotyšsko na žádost o informace částečně odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009.
(3)
Dopisem ze dne 29. července 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (5) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 6. října 2009 a zúčastněné strany byly požádány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily své připomínky k navrhovaným opatřením podpory na restrukturalizaci. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky. Po uplynutí stanovené lhůty však Komise obdržela dopisy bývalých většinových akcionářů banky Parex (Valerijs Kargins a Viktors Krasovickis), (dále jen „bývalí většinoví akcionáři“), ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy od členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010.
(5)
Dopisem ze dne 12. srpna 2009 požádaly lotyšské orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí doplňujících informací, která byla stanovena v rozhodnutí o zahájení řízení, do dne 15. října 2009. Dne 4. září 2009 předložily lotyšské orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení revidovaný plán restrukturalizace banky Parex spolu s doplňujícími informacemi. Revidovaný plán restrukturalizace byl dále aktualizován dne 22. září 2009 a byly poskytnuty doplňující informace. Schůzky lotyšských orgánů a Komise se konaly ve dnech 11. a 17. září 2009.
(6)
Lotyšsko poskytlo další informace a vysvětlení dne 11. září, 6. a 26. října, 9. a 23. prosince 2009, 19. února a 2. března 2010.
(7)
Dne 12. a 26. října 2009 poskytlo Lotyšsko informace ohledně možné změny strategie restrukturalizace banky Parex. Dne 22. března 2010 se konala schůzka Komise a lotyšských orgánů. Dopisem ze dne 31. března 2010 předložilo Lotyšsko novou verzi plánu restrukturalizace banky Parex ze dne 31. března 2010, který byl později doplněn podáními ze dne 14. května, 9., 12., 17. a 21. června 2010.
(8)
Komise si dne 10. května 2010 vyžádala další informace. Lotyšsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2010. V tomto dopise poskytlo Lotyšsko rovněž aktualizovanou verzi plánu restrukturalizace ze dne 31. března 2010. Plán restrukturalizace byl následně pozměněn dne 18. a 27. srpna 2010 (dále jen „konečný plán restrukturalizace“).
(9)
Dopisy ze dne 2., 18. a 27. srpna a 2. září 2010 poskytlo Lotyšsko dodatečná vysvětlení ohledně závazků, jež mají být přijaty. Dne 3. září 2010 obdržela Komise konečný seznam závazků.
(10)
Dne 2. září 2010 lotyšské orgány Komisi informovaly, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.
2. POPIS
2.1 PŘÍJEMCE A JEHO POTÍŽE
(11)
Banka Parex byla druhou největší bankou v Lotyšsku s celkovými aktivy ke dni 31. prosince 2008 ve výši 3,4 miliardy LVL (4,9 miliardy EUR). Na konci roku 2007 (před začátkem krize) měla banka největší podíl (18 %) na domácím trhu vkladů a třetí největší podíl (12 %) na úvěrovém trhu (6). Lotyšské orgány měly tudíž za to, že má pro finanční systém systémový význam.
(12)
Banka Parex nabízela širokou škálu bankovních produktů, a to jak přímo, tak prostřednictvím specializovaných dceřiných společností, včetně úvěrů, služeb platebních karet, leasingu, správy aktiv a obchodování s cennými papíry. Kromě bankovních operací v Lotyšsku provozovala banka Parex bankovní dceřinou společnost v Litvě a ve Švýcarsku (AP Anlage & Privatbank AG) a pobočky v Estonsku, Švédsku a Německu, správce aktiv v celém Pobaltí a několik leasingových společností působících ve Společenství nezávislých států (dále jen „SNS“).
(13)
Banka Parex byla založena v roce 1992 a většinový podíl vlastnily dvě fyzické osoby, které před státní intervencí držely 84,83 % akciového kapitálu banky. V důsledku potíží, s nimiž se banka Parex potýkala, byla banka částečně znárodněna, a to nabytím celého vlastnického podílu bývalých většinových akcionářů za celkovou symbolickou kupní cenu ve výši 2 LVL (přibližně 3 EUR) (7). V dubnu 2009 uzavřela Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) dohodu o koupi akcií, podle níž EBRD získá 25 % akciového kapitálu banky Parex plus jednu akcii (8).
(14)
Ačkoliv v minulosti byla banka Parex ziskovou institucí se silnou bankovní franšízou v Lotyšsku, vedení banky zvolilo nepřiměřenou obchodní strategii a kvůli silné hospodářské soutěži ze strany sofistikovanějších dceřiných společností zahraničních bank přijalo některá vysoce riziková rozhodnutí. Banka Parex začala zejména stále více působit na trzích v zemích SNS a spoléhala se příliš na velké krátkodobé vklady nerezidentů. Finanční krize vážně postihla rozvíjející se trhy, včetně zemí SNS, a šířily se pověsti ohledně schopnosti banky Parex refinancovat syndikované úvěry splatné v únoru 2009. Kombinace těchto událostí měla za následek ztrátu důvěry vkladatelů, zejména u zákazníků z řad nerezidentů, což vedlo k masivnímu vybírání vkladů. Masivní výběr vkladů dosáhl nejvyššího denního odlivu ve výši až 100 milionů EUR a nepodařilo se ho zastavit ani po částečném znárodnění banky. Tyto výběry vedly k snížení vkladů o 36 % v porovnání s koncem roku 2007 a způsobily vážnou krizi s ohledem na likviditu. Aby se zamezilo dalšímu odlivu vkladů, uložil lotyšský regulační orgán, Komise pro finanční a kapitálový trh, na výběry vkladů omezení.
(15)
V roce 2008 činila konsolidovaná ztráta 131 milionů LVL (185 milionů EUR) v porovnání se ziskem ve výši 40 milionů LVL (58 milionů EUR) v roce 2007. Do konce roku 2008 byl celkový vlastní kapitál akcionářů o 65 % nižší než v předchozím roce a činil 77 milionů LVL, a to zejména kvůli vyšším opravným položkám na výpadky splácení úvěrů a na ztráty z portfolia cenných papírů. Poměr kapitálové přiměřenosti banky Parex na samostatném základě a na úrovni skupiny (9) činil pouze 4,1 %, respektive 3,1 %. Banka Parex proto nebyla schopna plnit právní požadavky na platební schopnost.
2.2 JIŽ SCHVÁLENÁ ZÁCHRANNÁ OPATŘENÍ
(16)
Banka Parex požádala o státní podporu již počátkem listopadu 2008. Po znárodnění banky se Lotyšsko rozhodlo provést záchranná opatření, která banku Parex prozatímně stabilizovala. Evropská komise jako podporu na záchranu prozatímně schválila tato opatření: a) likvidní facilitu do výše 1,5 miliardy LVL; b) státní záruky vztahující se na stávající syndikované úvěry ve výši 775 milionů EUR a nové půjčky na refinancování syndikovaného úvěru ve výši 275 milionů EUR a c) rekapitalizační opatření, která bance Parex umožnila dosáhnout v záchranné fázi poměru kapitálové přiměřenosti ve výši 11 % (10).
2.3 PLÁNY RESTRUKTURALIZACE
2.3.1 PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(17)
Dne 11. května 2009 předložilo Lotyšsko v návaznosti na první rekapitalizační opatření plán restrukturalizace banky Parex (dále jen „původní plán restrukturalizace“), jehož obsah byl podrobněji popsán v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení.
(18)
Plán obsahoval předběžnou analýzu činnosti banky Parex, plánovaná opatření podpory na restrukturalizaci, budoucí obchodní strategii a opatření k obnovení životaschopnosti.
(19)
Plán zahrnoval období od roku 2009 do roku 2013. Za budoucí hlavní segmenty banky Parex se považovali korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (11). Plán předpokládal zavedení nové strategie, jejímž cílem je to, aby se banka Parex stala přední bankou v celém Pobaltí. Veškeré činnosti mimo Pobaltí byly považovány za vedlejší. Plán však vylučoval jejich možný prodej v krátkodobém až střednědobém horizontu.
(20)
Plánovaná obchodní strategie zahrnovala atraktivní sazby a agresivní marketingovou strategii na podporu růstu banky Parex a k opětovnému získání ztracené základny vkladů. Plán předpokládal, že banka Parex bude i po období restrukturalizace nadále závislá na státních opatřeních na podporu likvidity.
2.3.2 REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(21)
Dne 4. září 2009 předložilo Lotyšsko revidovaný plán restrukturalizace, který byl posléze dne 22. září 2009 pozměněn. Cílem tohoto plánu bylo odstranit pochybnosti, jež Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení.
(22)
Revidovaná strategie pro banku Parex byla rovněž založena na vytvoření silné činnosti v Pobaltí zahrnující korporátní zákazníky, drobné zákazníky a správu majetku. Revidovaný plán předpokládal, že banka Parex bude do konce období restrukturalizace schopna splatit veškerá státní opatření na podporu likvidity.
(23)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace však revidovaný plán zahrnoval snížení bilanční sumy banky Parex prostřednictvím zaměření se na hlavní segmenty. Plán zejména předpokládal omezení úvěrové činnosti banky Parex.
(24)
Plán mimoto naznačoval možnost vyčlenění vedlejších činností. Poté, co Lotyšsko později tuto strategickou změnu schválilo, bylo nutno vypracovat novou odpovídající verzi plánu restrukturalizace.
2.3.3 KONEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(25)
Podle konečného plánu restrukturalizace je hlavním strategickým cílem vrácení banky soukromému sektoru, a to prostřednictvím jejího prodeje strategickému investorovi, což umožní zrušit opatření k financování ze strany státu a současně zajistí dlouhodobou životaschopnost banky. Lotyšsku se již podařilo získat EBRD jako silného uznávaného vnějšího investora s dostatečnými finančními zdroji a dlouhodobým závazkem (viz (13). bod odůvodnění).
(26)
Konečný plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv banky Parex do nově založené banky s názvem AS Citadele banka (dále jen „banka Citadele“), tzv. „dobré banky“ (good bank), která se zaměří na tradiční bankovní operace, a tzv. „špatné banky“ (bad bank) (banka Parex), […] (12).
(27)
K obnovení dlouhodobé životaschopnosti budou z hlavní banky vyčleněna nesouvisející a nevýkonná aktiva. Navrhovaná restrukturalizace vychází ze scénáře předpokládajícího vyčlenění „dobrých“ aktiv, který je založen na zřízení banky s odolnou kapitálovou základnou pod dohledem lotyšského regulačního orgánu, která se zaměřuje na Pobaltí. Všechna hlavní aktiva a některá nesouvisející aktiva (zejména splácené úvěry v SNS) jsou z banky Parex převedeny do nově založené banky. Ostatní nesouvisející a nevýkonná aktiva (úvěry, cenné papíry a nemovitosti převzaté do vlastnictví) zůstanou v bance Parex, […].
(28)
V tabulce 1 je znázorněna struktura banky Citadele a banky Parex po rozdělení.
Tabulka 1
Struktura akcionářů po rozdělení
(29)
Lotyšsko již podniklo první kroky k provedení scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv. Nová banka, banka Citadele, byla zaregistrována dne 30. června 2010 a většina aktiv byla převedena dne 1. srpna 2010 (13). Úplné provozní oddělení banky Citadele a banky Parex by mělo být dokončeno do 12 měsíců od převodu.
(30)
Z banky Parex budou do banky Citadele převedena tato aktiva a závazky:
-
splácené úvěry v Pobaltí ([od 300 do 800] milionů LVL);
-
splácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL);
-
pobočky ve Švédsku a Německu;
-
vklady spojené se správou majetku.
(31)
Bance Parex zůstanou tato aktiva a závazky:
-
nesplácené úvěry v Pobaltí ([od 200 do 800] milionů LVL) (14);
-
úvěry poskytnuté původním akcionářům ([…] milionů LVL);
-
leasingové dceřiné společnosti v SNS;
-
nesplácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL).
(32)
V tabulce 2 jsou uvedena aktiva, která jsou převedena do banky Citadele, a aktiva ponechaná v bance Parex, jakož i snížení bilanční sumy na úroveň v období před krizí, jak se odhadovalo v konečném plánu restrukturalizace, který byl pozměněn dne 27. srpna 2010:
Tabulka 2
Rozdělení aktiv mezi banku Citadele a banku Parex
(v tisících LVL)
Banka Parex - 2008
Banka Parex - 2009
Banka Citadele 31.7.2010 (15)
Banka Parex
Banka Parex po rozdělení (16)
Aktiva
Hotovost a vklady u centrálních bank
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Zůstatky splatné od úvěrových institucí
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Úvěry
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Cenné papíry
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Investice do dceřiných společností
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Ostatní aktiva
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Aktiva celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Závazky a vlastní kapitál
Lotyšská centrální banka
587 183
140 449
-
-
-
Úvěrové instituce
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Syndikát
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Ministerstvo financí
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Vklady zákazníků
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Eurobond
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Podřízený úvěr (zděděný z minulosti)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Podřízený úvěr (stát)
-
37 338
37 338
50 270
-
Podřízený úvěr (EBRD)
-
12 932
12 932
Ostatní závazky
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Závazky celkem
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Vlastní kapitál
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Poměr rozdělení, včetně převodu investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vkladů v německé pobočce (18)
64 %
36 %
Z hlediska banky Parex - 2008
44 %
(33)
Strategie banky Citadele k zajištění dlouhodobé životaschopnosti je založena na vybudování silných činností v Pobaltí a zaměření se na Lotyšsko v rámci tří hlavních obchodních segmentů: korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (19). Správa majetku však zůstane jako hlavní činnost banky Citadele pouze v případě prodeje banky do […]. Nebude-li prodeje dosaženo, bude do téhož dne činnost v oblasti správy majetku odprodána zvlášť.
(34)
Banka Citadele se nebude podílet na úvěrové činnosti v SNS, a portfolio splácených úvěrů v SNS se proto považuje za vedlejší. V tomto segmentu nebudou poskytovány žádné nové úvěry a stávající portfolio bude prodáno do […].
(35)
Přítomnost banky Parex v Litvě a Estonsku je významně omezenější než v Lotyšsku. Banka Citadele rovněž plánuje, že v budoucnu zachová omezenou přítomnost na těchto trzích.
(36)
Pokud jde o dvě pobočky přijímající vklady ve Švédsku a Německu převedené na banku Citadele, Lotyšsko objasnilo, že v důsledku masivního vybírání vkladů z banky došlo k vyčerpání značného podílu finančních prostředků banky v Pobaltí. Ve stávající makroekonomické situaci v Lotyšsku je obtížné přilákat vnější financování. Celkové vklady rezidentů pobaltských států jsou podstatně nižší než jejich úvěrové portfolio, zatímco hlavní konkurenti banky Parex dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností usazených v jiných zemích (především ve Švédsku). Banka Citadele musí proto zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (ve Švédsku a v Německu).
(37)
Banka Citadele hodlá odstranit problémy, které banku Parex donutily požádat o státní podporu, a obnovit dlouhodobou životaschopnost prostřednictvím následujících hlavních opatření.
(38)
Změna stylu řízení a správy a řízení společnosti: Před znárodněním se rozhodovací procesy v bance Parex soustředily u hlavních vlastníků. Banka Citadele bude dbát na lepší správu a řízení společnosti, jak bylo nedávno schváleno. Banka zavede soubor postupů správní rady a dozorčí rady, jejichž cílem je zajistit vysoké standardy správy a řízení společnosti. K hlavním zásadám správy a řízení banky Citadele patří důsledné oddělení vlastnictví a řízení; zajištění práv akcionářů; zveřejňování a transparentnost; odpovědnost a struktura správní rady a prosazování etického a odpovědného rozhodování.
(39)
Lepší řízení rizik: Vedení banky Parex u všech hlavních kategorií rizik (tržní, úvěrová a provozní rizika) revidovalo a posílilo řízení rizik a kontroly v rámci banky na úrovni podniku i na provozní úrovni. Významně budou upraveny zejména kontroly úvěrových rizik v bance Citadele s cílem změnit předchozí přístup banky Parex, a to z poskytování úvěrů na základě zajištění s nejistým oceněním na posouzení schopnosti dlužníka splácet úvěr, které je založeno na peněžním toku. Základním prvkem procesu řízení banky Citadele je řízení rizik. Řízení rizik v rámci banky Citadele kontroluje nezávislý útvar. Dozorčí rada banky Citadele se mimoto podílí na dohledu na řízení rizik a jednoho za svých členů určila jako člena odpovědného za dohled na řízení rizik, interní audit a funkci zajišťování shody. Pro dozorčí radu jsou vyhotovovány měsíční zprávy o rizicích, které zahrnují aktuální informace o úvěrových rizicích a zajišťování shody v bance.
(40)
Nižší bilanční suma zaměřená na hlavní segmenty: Hlavní činnost banky Citadele bude vykonávána v Pobaltí a vedení se zaměří na to, aby byla banka Citadele v tomto regionu opět zisková. Na banku Citadele bude převedeno nesouvisející portfolio splácených úvěrů v SNS, bude však prodáno do […]. Po přeorientování na hlavní činnosti a po významném snížení aktivní bilanční sumy bude banka Citadele opět zisková udržitelným způsobem.
(41)
Stabilizace likvidní pozice: Strategií banky Citadele je rozvoj udržitelného modelu financování s nízkým rizikem, a to menším spoléháním se na velké komerční financování, prodloužením doby splatnosti a diverzifikací zdrojů financování prostřednictvím vyššího podílu dlouhodobějších vkladů zákazníků na finanční základně banky Citadele. Na vklady v bance Citadele se nevztahují omezení týkající se výběru vkladů, které uložil lotyšský regulační orgán.
(42)
Návrat k ziskovosti v hlavním segmentu do roku 2011: Banka Citadele hodlá snížit správní a osobní náklady a rovněž jiné administrativní náklady. Správní náklady banky Parex se v roce 2009 již snížily o 39 %, tj. 32 milionů LVL. Předpokládá se, že se poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele dále sníží a v roce 2014 bude činit [od 35 do 55] %. Tohoto poklesu bude dosaženo prostřednictvím […] snížení osobních nákladů a rovněž přezkumem jednotlivých postupů v rámci banky Citadele. K snížení provozních nákladů a zajištění finanční stability bude banka Citadele pokračovat v opatřeních, která již zahájila banka Parex a jež mají přeměnit strukturu nákladů optimalizací sítě poboček, […] a prostřednictvím jiných opatření k úspoře nákladů. Snížení nákladů bude doplněno různými iniciativami k zvýšení příjmů a zaměřením se na řízení kvality aktiv k zvýšení návratnosti vlastního kapitálu (dále jen „ROE“).
(43)
Podle výhledů obsažených v konečném plánu restrukturalizace se v rámci základního scénáře banka Citadele podle očekávání vrátí k ziskovosti již v roce 2011 a bude své výsledky trvale zlepšovat až do roku 2015. V roce 2014 dosáhne banka Citadele ROE ve výši [od 18 do 28] %. Tabulka 3 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014. Dopady restrukturalizačních opatření, která provádí vedení banky, jsou patrné v hlavních poměrech v roce 2014 s poměrem mezi náklady a příjmy ve výši [od 35 do 55] % a ROE ve výši [od 18 do 28] %. V roce 2015 bude vytvořena pevnější struktura kapitálu s poměrem vlastního kapitálu k celkovým aktivům ve výši [od 8 do 14] %.
Tabulka 3
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě základního scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Znehodnocená aktiva/čisté úvěry
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Rozvaha
Aktiva celkem (v milionech LVL)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Vklady/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Vlastní kapitál/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Podle pesimistického scénáře má být banka Citadele opět zisková v roce 2013 a v roce 2014 má své výsledky dále zlepšit. V roce 2014 dosáhne banka ROE [ 0] % (20). Plán prokazuje, že podle pesimistického scénáře bude poměr kapitálové přiměřenosti u banky Citadele i u celé konsolidované skupiny značně nad minimálními kapitálovými požadavky stanovenými v právních předpisech. Tabulka 4 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014 v případě pesimistického scénáře.
Tabulka 4
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě pesimistického scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[ztráta]
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Rozvaha
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Podle výsledků zátěžového testu, který u banky Citadele (viz tabulka 5) provedla Lotyšská centrální banka, nebude do konce roku 2015 k splnění minimálních kapitálových požadavků zapotřebí dodatečný kapitál a poměr kapitálové přiměřenosti dosáhne [ 8 %].
Tabulka 5
Výsledky zátěžového testu u banky Citadele
Nová banka
Základní scénář
Potřebné dodatečné opravné položky, v milionech LVL
Potřebný dodatečný kapitál, v milionech LVL
Poměr kapitálové přiměřenosti, v %
2010
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(46)
Po rozdělení bude banka Parex (včetně svých dceřiných společností) v […]. Banka odprodá a zlikviduje veškerá svá aktiva v období 2010-2017. Hlavním úkolem banky Parex bude získat zpět maximální částku z aktiv, jež jí byla přidělena po dobu její existence, která za účelem odhadů činí osm let. Banka Parex zamezí tudíž nutnosti nuceného prodeje portfolia nebo realizace zajištění pod časovým tlakem. Banka Parex se soustředí na vyřešení nesplácených úvěrů společně s nemovitostmi, které již byly převzaty do vlastnictví. Hlavní činností banky Parex bude proto provedení postupů zpětného získání aktiv a poté správa a odprodej těchto aktiv pokud možno co nejdříve a za přiměřených podmínek.
(47)
Po rozdělení se nebude banka Parex ani její dceřiné společnosti podílet na nových ekonomických činnostech, nebudou-li tyto nezbytné pro plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa převedených aktiv a jejich prodej. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů. Za účelem správy (prodeje) však může určitá aktiva vyčlenit do zvláštních dceřiných společností.
(48)
Pokud jde o financování leasingových společností v SNS, banka Parex se pokusí tyto podniky prodat. Jak bylo uvedeno výše, nebudou poskytovány žádné nové úvěry, včetně leasingu, a nebudou-li nalezeni kupci, mají být stávající leasingová portfolia podle očekávání zcela zlikvidována do […]. Významnou část leasingových portfolií tvoří […].
(49)
Podle očekávání mají tato opatření společně vést k zvýšení likvidity banky Parex, načež banka začne vracet státní vklady. Podle finančních výhledů však stát nezíská zpět kapitál investovaný do banky.
(50)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka Parex bude dodržovat kapitálové požadavky pouze do […].
(51)
Banka Parex zažila trvalé masivní vybírání vkladů. V důsledku toho je základna vkladů v současnosti podstatně nižší než před krizí. Kvůli nedostatku finančních prostředků jsou významně omezeny rovněž úvěrové činnosti. Lotyšské orgány se zavázaly, že omezí úvěrové činnosti banky Citadele a její činnost v oblasti přijímání vkladů v příslušných zeměpisných segmentech (viz oddíl 2.5). Omezené úvěrové činnosti a činnost v oblasti přijímání vkladů neumožní vyšší růst než [od 9 do 13] % ročně oproti již nyní omezené přítomnosti na trhu.
(52)
Plán restrukturalizace předpokládá omezení obchodních činností banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí. Tohoto omezení bude částečně dosaženo odprodejem určitých aktiv (splácené úvěry v SNS a činnost v oblasti správy majetku, bude-li prodána odděleně od banky Citadele). Lotyšsko se mimoto zavázalo, že banku Citadele do 31. prosince 2014 zprivatizuje.
(53)
V důsledku znárodnění byli bývalí většinoví akcionáři banky Parex zrušeni (viz (13). bod odůvodnění). Kvůli následné rekapitalizaci banky Parex ze strany státu a EBRD došlo k oslabení postavení menšinových akcionářů (z předchozích 15,2 % na 3,7 % ke dni 7. července 2010).
2.4 OPATŘENÍ PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI
(54)
V konečném plánu restrukturalizace je uvedeno, že stávající podpora na záchranu bude prodloužena na celé období restrukturalizace a rozdělena mezi nově založenou banku, banku Citadele, a banku Parex. Kromě již poskytnuté podpory se plánuje určitá další státní podpora.
(55)
Plánovaná podpora likvidity ve formě státních vkladů do banky Citadele i do banky Parex nepřesáhne částku ve výši 1,5 miliardy LVL, která byla schválena jako maximální podpora na záchranu ve formě podpory likvidity poskytnuté bance Parex před rozdělením (21). Podle základního scénáře a pesimistického scénáře by státní vklady do banky Citadele měly být splaceny do roku 2012. Podle optimistického scénáře by měly být státní vklady splaceny v plné výši do roku 2011. Podle základního a pesimistického scénáře nebudou státní vklady do banky Parex na konci období restrukturalizace splaceny. Nesplacené částky jsou v rozmezí od [0-100] milionů LVL (základní scénář) do [100-200] milionů LVL (pesimistický scénář). V případě prodeje příjemců podpory nebo jejich aktiv může ke splacení dojít dříve. Nesplacené zůstatky v případě jednotlivých scénářů jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Státní opatření na podporu likvidity (nesplacené zůstatky na konci roku)
Banka Citadele
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Základní scénář
131
143
36
0
-
-
Optimistický scénář
131
143
-
-
-
-
Pesimistický scénář
131
143
36
0
-
-
Banka Parex
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Optimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Pesimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Protiplnění za likviditu bylo ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. října 2008 pro státní záruky za bankovní dluhy. Podle plánu restrukturalizace bude cena pro banku Citadele i pro banku Parex stanovena jako náklady na státní financování (22) s připočtením přirážky ve výši 50 základních bodů. Pro banku Citadele bude mimoto zaveden motivační poplatek - od dubna 2011 se bude poplatek každé čtvrtletí zvyšovat až o 15 základních bodů jako pobídka pro banku, aby zajistila své refinancování na trzích.
(57)
Odhadované náklady na státní podporu likvidity v porovnání s náklady na vklady zákazníků v bance Citadele jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Náklady na státní vklady v bance Citadele v porovnání s náklady na vklady zákazníků
V %
2010
2011
2012
2013
Náklady na podporu likvidity
9,6
5,4
6,5
7,9
Náklady na vklady zákazníků
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
Po rozdělení zůstanou stávající záruky pro poskytovatele syndikovaných úvěrů banky Parex, které byly schváleny v prvním a druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu, spolu se syndikovanými úvěry v bance Parex. Plán restrukturalizace předpokládá, že budou ukončeny do 31. prosince 2011, aniž by se od vlády požadovalo proplacení záruky.
(59)
V březnu 2010 podepsala banka Parex s Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) dohodu o poskytnutí úvěrové linky až do výše 100 milionů EUR, jež má být použita k poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům. Úvěrová linka má být převedena na banku Citadele. EIB za toto financování požaduje státní záruku po dobu, kdy banka Citadele nedosahuje stupně investice.
(60)
Banka Citadele může s ohledem na nesplacené eurobondy s lhůtou splatnosti v květnu 2011 rovněž potřebovat další státní záruky nebo likviditu až do výše 88 milionů LVL (126 milionů EUR).
(61)
Stanovení ceny za státní záruky je stejné, jak bylo schváleno v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu (23). Pokud jde o stanovení ceny případných dalších státních záruk obsažených v plánu restrukturalizace, tato cena bude vztažena k stávající státní záruce (1,048 %) s připočtením zvyšující se přirážky ve výši 12,5 základního bodu, která bude zavedena a která se na konci každého čtvrtletí zvýší o 12,5 základního bodu.
(62)
Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní kapitál (kapitál „třídy 1“), který již byl vložen do banky Parex, zůstane během období záchrany v bance Parex.
(63)
Podle plánu restrukturalizace se od státu nebude požadovat žádný další kapitál kromě:
a.
kapitalizace ve výši 103 milionů LVL formou přeměny státních vkladů na vlastní kapitál v bance Citadele v době rozdělení. Protiplnění za tento kapitál by mělo být dosaženo prodejem banky Citadele, který se Lotyšsko zavázalo provést do konce roku 2014;
b.
a kapitalizace formou přeměny některých státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex v letech 2010-2013 až do maximální výše 210,7 milionu LVL podle základního scénáře a 218,7 milionu LVL podle pesimistického scénáře. Banka Parex má podle předpokladů platit ze státních vkladů, které byly po rozdělení kapitalizovány, úrok ve výši […] % ročně, a to až do 31. prosince 2013. Od roku 2014 budou kapitalizované státní vklady účtovány ve výkazu zisků a ztrát se sazbou ve výši […] %.
(64)
Příslušné částky kapitálu „třídy 1“, které má stát poskytnout bance Parex podle jednotlivých scénářů, jsou uvedeny v tabulkách 8 a 9.
Tabulka 8
Odhadovaná kapitalizace státních vkladů v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Tabulka 9
Odložené/kapitalizované úroky ministerstva financí v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Lotyšsko se zavázalo, že maximální celková částka kapitálu, která bude poskytnuta bance Parex, nesmí překročit 218,7 milionu LVL a že od konce […] neposkytne bance Parex přímo či nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě.
(66)
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex je uvedeno v tabulce 10.
Tabulka 10
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Pesimistický scénář
Splacení jistiny státního vkladu
(…)
(…)
Splacení úroků ze státního vkladu
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(67)
Podpora na záchranu ve formě podřízeného úvěru (kapitál „třídy 2“) bude převedena na banku Citadele. Protiplnění bylo ve druhém a třetím rozhodnutí o podpoře na záchranu (24) stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. listopadu 2008 pro stanovení ceny rekapitalizačních nástrojů. Od prosince 2009 činila pevná úroková sazba u podřízeného úvěru […] %, od února 2010 se zvýšila na […] %.
(68)
Při rozdělení nebo posléze stát neposkytl ani neposkytne bance Parex žádný kapitál „třídy 2“.
(69)
Jak je popsáno v (27).-(32). bodě odůvodnění, určitá aktiva budou převedena z banky Parex do banky Citadele, která bude pokračovat v některých činnostech banky Parex, zatímco nesouvisející a nevýkonná aktiva zůstanou v bance Parex. Pokud jde o hodnotu aktiv, která zůstanou v bance Parex, konzervativní ocenění podle pesimistického scénáře dospělo ke ztrátám státu ve výši [200-400] milionů LVL a podle základního scénáře ve výši [50-300] milionů LVL. Ztráty budou podle pesimistického scénáře odpovídat přibližně [20-50] % účetní hodnoty aktiv (814 milionů LVL) a v případě základního scénáře přibližně […] %. Pokud by se vzaly v úvahu údaje o rezervách, bylo by snížení nominální hodnoty aktiv ještě větší.
(70)
Příslušné odhady nesplacených závazků a ztraceného státního kapitálu po likvidaci aktiv v bance Parex jsou uvedeny v tabulce 11.
Tabulka 11
Nesplacené závazky a ztracený státní kapitál po likvidaci aktiv v bance Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Nesplacený státní vklad
[0-100]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[50-300]
Pesimistický scénář
Nesplacený státní vklad
[100-200]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[200-400]
2.5 ZÁVAZKY LOTYŠSKA
(71)
Aby mohla Komise považovat podporu na restrukturalizaci pro banku Citadele a banku Parex za slučitelnou s vnitřním trhem, předložilo Lotyšsko dne 3. září 2010„závazky pro Evropskou komisi“, dokument, který podepsalo Lotyšsko, banka Citadele a banka Parex a který obsahuje závazky, jež mají zajistit úplné provedení plánu restrukturalizace a omezení narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci (dále jen „závazky“). Níže jsou popsány hlavní závazky.
2.5.1 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY CITADELE
(72)
Závazek týkající se odprodeje úvěrů v SNS. Banka Citadele odprodá úvěry v SNS nebo zařídí jejich odprodej do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne banka Citadele kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje úvěrů v SNS nejpozději do […]. Pokud banka Citadele neuzavře tuto smlouvu do stanoveného dne, udělí správci převodu výhradní pověření k prodeji úvěrů v SNS do […].
(73)
Závazek týkající se odprodeje činnosti v oblasti správy majetku. Činnost v oblasti správy majetku bude jako fungující podnik odprodána do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za tímto účelem musí nejpozději do […]:
a)
Lotyšsko nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje 100 % jeho podílů v bance Citadele, včetně činnosti v oblasti správy majetku, nebo
b)
banka Citadele nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele.
Nebude-li činnost v oblasti správy majetku odprodána (a to spolu s bankou Citadele, či zvlášť) do […], udělí banka Citadele správci převodu výhradní pověření k prodeji činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele do […].
(74)
Zachování životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku zachovává banka Citadele hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost činnosti v oblasti správy majetku v souladu s osvědčenými obchodními postupy a pokud možno omezí co nejvíce riziko snížení schopnosti soutěžit.
(75)
Povinnost týkající se oddělení majetku. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku vede banka Citadele činnost v oblasti správy majetku odděleně od činností, které si ponechává, a zajistí, aby se klíčoví zaměstnanci v oblasti správy majetku nepodíleli na jakékoli jiné ponechané činnosti a naopak. Banka Citadele jmenuje správce odděleného majetku, který odpovídá za kontrolu řízení činnosti v oblasti správy majetku pod dohledem kontrolního správce. Správce odděleného majetku řídí činnost v oblasti správy majetku nezávisle a v jejím nejlepším zájmu, aby byla zajištěna trvající hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost a nezávislost na činnostech, které si banka Citadele ponechává.
(76)
Závazek týkající se prodeje banky Citadele. Lotyšsko odprodá banku Citadele nebo zařídí její odprodej do 31. prosince 2015, a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne Lotyšsko kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje banky Citadele nejpozději do 31. prosince 2014. Za účelem provedení tohoto závazku musí Lotyšsko prodat veškeré akcie, které v bance Citadele drží přímo či nepřímo (včetně prostřednictvím veřejných podniků). Pokud Lotyšsko neuzavře tuto smlouvu do 31. prosince 2014, udělí Lotyšsko správci převodu výhradní pověření k prodeji banky Citadele do 31. prosince 2015.
(77)
Omezení týkající se nových úvěrů a vkladů v pobaltských zemích. Banka Citadele a její přidružené podniky omezí v Lotyšsku, Litvě a Estonsku:
a)
hrubé nové úvěry, pokud jde o objem a podíly na úvěrovém trhu, s ohledem na celkové úvěrové portfolio banky Citadele a AB „Citadele“ banka (25) a
b)
zůstatky vkladů z hlediska objemu i podílu na trhu
na maximální povolené částky uvedené v tabulkách 12-17.
Lotyšský trh
Tabulka 12
Limity úvěrů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry v hlavních segmentech (v milionech LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Podíl úvěrů v hlavních segmentech na trhu (bez úvěrů v SNS), pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Lotyšsku (v %)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Hrubé nové úvěry v segmentu správy soukromého kapitálu (26) (v milionech LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Tabulka 13
Limity zůstatků vkladů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Zůstatek vkladů v hlavních segmentech (bez vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu) (v milionech LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Podíl vkladů v hlavních segmentech na trhu (v %)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Zůstatek vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (v milionech LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Podíly vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu na trhu (v %)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litevský trh
Tabulka 14
Limity úvěrů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia k celkovým úvěrům v Litvě (v %)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Tabulka 15
Limity celkových zůstatků vkladů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Podíl na trhu (v %)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estonský trh
Tabulka 16
Limity úvěrů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Estonsku (v %)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Tabulka 17
Limity celkových zůstatků vkladů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Podíl na trhu (v %)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Limity vkladů u německé a švédské pobočky. Banka Citadele omezí zůstatky vkladů v německé a švédské pobočce z hlediska objemu i příslušných podílů na trhu na maximální povolené částky, které jsou uvedeny v tabulkách 18 a 19.
Tabulka 18
Limity celkových zůstatků vkladů v německé pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Tabulka 19
Limity celkových zůstatků vkladů ve švédské pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Nezvyšování počtu poboček: Banka Citadele nezvýší celkový počet poboček. To však bance Citadele nebrání v přemístění některých jejích poboček.
(80)
Závazky uvedené v (77).-(79). bodě odůvodnění platí do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele, přinejmenším však do […]. Bude-li činnost v oblasti správy majetku prodána odděleně od zbytku banky Citadele, po dokončení samostatného prodeje činnosti v oblasti správy majetku přestanou limity týkající se úvěrů a vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (součást činnosti v oblasti správy majetku) uvedené v (77). bodě odůvodnění platit.
(81)
Protiplnění za opatření na záchranu aktiv: Banka Citadele poskytne Lotyšsku protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát Lotyšska podle pesimistického scénáře, což je součet opatření na podporu likvidity provedených Lotyšskem, která nebudou pravděpodobně na konci realizace aktiv splacena ([100-200] milionů LVL), a odhadovaného celkového kapitálu, který bude bance Parex poskytnut ode dne převodu ([…] milionů LVL). Protiplnění má podobu nákladů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého příjmu. Toto protiplnění by mělo být uhrazeno každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele na samostatném základě nižší než 12 % a poměr kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny není nižší než 8 %, pokud příslušná částka nevede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí až do dokončení prodeje banky Citadele.
(82)
Zákaz nabývat podniky. Až do úplného splacení podpory na restrukturalizaci ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele se banka Citadele zdrží nabývání finančních i nefinančních institucí.
(83)
Žádné nové úvěry v SNS. Až do dokončení prodeje úvěrů v SNS neposkytne banka Citadele žádné nové úvěry zákazníkům ze zemí SNS ani zákazníkům, jejichž koneční příjemci pocházejí ze zemí SNS. Banka Citadele a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu. Banka Citadele ukončí poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování či zvýšení pravděpodobnosti, že bance Citadele nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 2 % úvěrového portfolia v předchozím roce.
2.5.2 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PAREX
(84)
Žádné nové činnosti. Banka Parex a její přidružené podniky se nepodílejí na žádných nových činnostech, které nejsou nezbytné k plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa aktiv a posléze jejich prodej.
(85)
Banka Parex a její přidružené podniky ukončí:
a)
poskytování nových úvěrů korporátním nebo soukromým zákazníkům, včetně leasingových úvěrů. Banka Parex a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu nebo pokud neexistují žádné nové finanční prostředky a úvěr je poskytnut na restrukturalizaci dluhu souvisejícího s aktivy pro restrukturalizaci. Banka Parex bude moci poskytovat svým přidruženým podnikům nové úvěry za účelem správy zajištění, která byla převzata do vlastnictví;
b)
poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování nebo zvýšení pravděpodobnosti, že bance Parex nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry, a je-li další zálohová platba nutná k financování oprav a úprav, které jsou nezbytné k zajištění strukturální celistvosti zajištěného majetku. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 5 % úvěrového portfolia v předchozím roce;
c)
přijímání nových vkladů od veřejnosti.
(86)
Banka Parex a její přidružené podniky do […] postupně ukončí nebo odprodají veškeré leasingové činnosti.
(87)
Maximální celková částka kapitálu, který Lotyšsko poskytne v jakékoli formě přímo či nepřímo bance Parex, nepřesáhne 218,7 milionu LVL. Lotyšsko neposkytne bance Parex přímo ani nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě od […].
2.5.3 OSTATNÍ ZÁVAZKY
(88)
Zákaz vyplácení dividend a kupónů. Banka Citadele, banka Parex a jejich přidružené podniky nevyplatí investorům žádné dividendy ani kupóny ze stávajících kapitálových nástrojů (včetně prioritních akcií, akcií se zvláštním právem hlasování a nástrojů vyšší a nižší třídy 2) ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto nástrojům, neexistuje-li právní povinnost tak učinit. Tento závazek se však nevztahuje na kapitál, který Lotyšsko drží přímo či nepřímo, a kapitál, který banka Citadele a banka Parex drží ve svých přidružených podnicích.
(89)
Zákaz uvádět státní podporu v reklamách. Banka Citadele a banka Parex nepoužívají poskytnutí státní podpory, státní vlastnictví ani případné konkurenční výhody vyplývající z podpory nebo vlastnictví k reklamním účelům.
(90)
Závazky uvedené v (88).-(89). bodě odůvodnění se vztahují na banku Citadele až do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele.
(91)
Oddělení banky Citadele a banky Parex: Banka Citadele a banka Parex budou z provozního hlediska zcela odděleny nejpozději do 1. srpna 2011, s výjimkou určitých činností v oblasti IT a řízení a správy úvěrů v SNS. Za posledně uvedenou službu bude poskytnuto protiplnění ve výši tržního poplatku.
(92)
Správci. Je jmenován kontrolní správce, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(93)
Pokud Lotyšsko nebo případně banka Citadele nebudou mít jeden měsíc před uplynutím lhůt uvedených v (72)., (73). a (76). bodě odůvodnění uzavřenu závaznou smlouvu o prodeji a koupi, je jmenován správce převodu, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(94)
Správci působí nezávisle na bance Citadele, bance Parex a Lotyšsku, mají potřebné kvalifikace k výkonu svého pověření a nejsou ani nebudou v situaci střetu zájmů.
(95)
Komise může podle svého uvážení navrhované správce jmenovat či odmítnout a navrhované pověření schválit s výhradou případných změn, které považuje za nezbytné, aby mohli správci plnit své povinnosti.
(96)
Správce (správci) se ujmou stanovených povinností k zajištění dodržování závazků. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost správce, Lotyšska, banky Citadele nebo banky Parex vydat správci příkazy nebo pokyny v zájmu zajištění dodržování podmínek a povinností uvedených v tomto rozhodnutí a v závazcích.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(97)
Komise v tomto případě zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na původní plán restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, jelikož měla mimo jiné pochybnosti, zda je původní plán restrukturalizace přiměřený k zajištění obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky bez další státní podpory.
(98)
Konkrétně nebylo jasné, jak a kdy začne banka Parex opět plnit příslušné požadavky stanovené v právních předpisech. Původní plán se přiměřeně nezabýval ani rizikovými faktory (včetně expozice vůči dlužníkům mimo OECD), jež byly zjištěny ve zprávě o hloubkové kontrole, která byla předložena spolu s plánem restrukturalizace. Mimoto se zdálo, že původní plán vychází z poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Komise měla pochybnosti, jak bude banka schopna zvládnout zrušení omezení týkajících se výběru vkladů. Bez ohledu na omezení likvidity se zdálo, že původní plán vychází z obchodní strategie založené na rozšíření všech úvěrových segmentů a nezajišťuje ukončení nebo významné omezení rizikovějších činností, jako je poskytování úvěrů jednotlivým zákazníkům v zemích SNS s vysokým čistým jměním. Pokud jde o tehdy předpokládané zvýšení objemů vkladů a rozšíření činnosti v oblasti získávání vkladů, existovaly pochybnosti, zda je plán reálný a efektivní z hlediska nákladů. Lotyšské orgány mimoto v této fázi neposkytly výsledky zátěžového testu. V rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise lotyšské orgány vyzvala, aby celkovou navrhovanou obchodní strategii pro banku Parex přehodnotily.
(99)
Plán předpokládal strategii založenou na rozšíření činnosti, která (jak se zdálo) vycházela především z agresivní cenové a marketingové politiky s cílem získat zpět ztracené podíly na trhu pomocí konkurenční výhody, kterou banka získala v důsledku státní podpory. Tato strategie však neobsahovala přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(100)
Pokud jde o otázku sdílení nákladů/vlastního příspěvku, původní plán neposkytoval jednoznačné informace o celé částce požadované státní podpory a o vlastním příspěvku banky Parex. Komise měla pochybnosti, zda byl původní plán zaměřen tak, aby byla podpora omezena na minimum. Podle všech scénářů zůstala banka i po skončení období restrukturalizace závislá na likvidních facilitách státu nebo státních zárukách. V této souvislosti musela Komise rovněž prověřit, do jaké míry by bylo možno potřeby banky Parex v oblasti financování snížit větším zaměřením se na hlavní činnosti a celkovým dalším zmenšením velikosti banky.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(101)
Ve stanovených lhůtách nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.
5. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
(102)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložily lotyšské orgány revidovaný plán restrukturalizace ze dne 4. září 2009, v němž se snažily odstranit řadu pochybností, které Komise uvedla, a to změnou strategie restrukturalizace banky Parex. Obsah plánu je popsán v oddíle 3.2. Po konečném rozhodnutí o rozdělení banky Parex byl však tento plán nahrazen konečným plánem restrukturalizace, jenž byl předložen dne 7. července 2010.
6. OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY
(103)
Po uplynutí stanovené lhůty obdržela Komise dopisy od bývalých většinových akcionářů banky Parex ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. Hlavní otázka, která byla nadnesena v dopisech ze dne 15. června a 13. července 2010, se týkala volby mezi scénářem restrukturalizace banky, který zahrnuje vyčlenění „dobrých“ aktiv a vyčlenění „špatných“ aktiv. Dopisy ze dne 22. června a 1. července se týkaly důsledků, jež mohou mít zvolená strategie pro banku Parex a probíhající legislativní iniciativy s ohledem na lotyšský právní systém.
(104)
Komise podotýká, že bylo-li to vhodné, vzala při posuzování konečného plánu restrukturalizace v úvahu záležitosti uvedené v těchto dopisech, pokud byly relevantní a daná záležitost spadala do její pravomoci.
7. POSOUZENÍ
7.1 Existence podpory
(105)
Komise musí posoudit, zda dotyčná opatření představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(106)
Komise podotýká, že pokud jde o záchranná opatření ve formě záruky, podpory likvidity a rekapitalizace, která byla provedena ve prospěch banky Parex a která jsou po rozdělení banky Parex zachována během fáze restrukturalizace, v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu (27) již zjistila, že tato opatření představují státní podporu. Komise nemá důvod měnit své předchozí hodnocení v tomto ohledu. Jelikož tato opatření zvýhodňují významnou část ekonomické činnosti, kterou předtím vykonávala banka Parex a v níž nyní pokračuje banka Citadele, představují státní podporu rovněž pro banku Citadele.
(107)
Co se týká opatření podpory popsaných v (63). a (69). bodě odůvodnění, Lotyšsko je provádí za účelem restrukturalizace banky Parex, která se podílela a částečně se i nadále podílí na přeshraničních a mezinárodních činnostech. Rovněž banka Citadele, která přebírá ekonomické činnosti banky Parex, působí a bude působit na trzích, které jsou otevřené mezinárodní hospodářské soutěži. Jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků proto ovlivní hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a má dopad na obchod uvnitř Unie. Dotyčná opatření jsou mimoto selektivní, jelikož přinášejí prospěch výhradně bance Citadele a bance Parex, a jsou financována ze státních prostředků. V současné finanční krizi a s ohledem na finanční potíže banky Parex by žádný investor v tržním hospodářství neprovedl tato opatření za srovnatelných podmínek.
(108)
Pokud jde o opatření týkající se kapitalizace, usuzuje se, že investor v tržním hospodářství očekává návratnost, která je úměrná vnímanému riziku posuzované investice. To platí zejména pro banku Citadele, která není v současnosti ohodnocena a vznikla v rámci restrukturalizace z banky v potížích.
(109)
Usuzuje se, že převod aktiv z banky Parex na banku Citadele provedený na základě scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv (viz (69). bod odůvodnění) je opatřením na záchranu aktiv, jelikož nově založená banka (banka Citadele) je zbavena zátěže v podobě možných ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv, která jsou ponechána v bance Parex. Tato záchrana bance Citadele umožní zamezit následnému vyčerpání kapitálu. Dotyčné opatření proto poskytuje bance Citadele výhodu.
(110)
Opatření na záchranu aktiv je financováno ze státních prostředků, jelikož podle konečného plánu restrukturalizace poskytne Lotyšsko bance Parex do […] kapitál až do výše 218,7 milionu LVL, jenž spolu s nevyplacenými vklady ve výši [100-200] milionů LVL nebude na konci předpokládaného […] období případně splacen (viz tabulka 11).
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že další rekapitalizace v době rozdělení ve formě vkladu kapitálu do banky Citadele ve výši 103 milionů LVL a přeměna státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex při rozdělení a posléze (viz (63). bod odůvodnění) a opatření na záchranu aktiv (viz (69). bod odůvodnění) rovněž představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.2 SLUČITELNOST PODPORY
7.2.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(112)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že vzhledem k systémovému významu banky Parex lze v tomto případě použít čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a že by oznámená opatření podpory měla být posouzena na tomto základě.
(113)
Na základě tří sdělení (28) přijatých v souvislosti se stávající finanční krizí, která byla platná v době přijetí rozhodnutí, byla v rozhodnutí o zahájení řízení tato věc předběžně posouzena v souladu se zásadami uvedenými v pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (29), přičemž se přihlíželo k zvláštním charakteristikám krize na finančních trzích.
(114)
Ačkoliv se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo na pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Komise v 49. bodě sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (30) objasnila, že veškeré podpory týkající se finančních institucí oznámené Komisi před 31. prosincem 2010 budou místo pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích posouzeny jako podpora na restrukturalizaci bank podle sdělení o restrukturalizaci.
(115)
Pokud jde o opatření na záchranu aktiv, toto opatření by mělo být posouzeno na základě sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (31) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“).
(116)
V rámci prvního rozhodnutí o podpoře na záchranu (jak bylo později potvrzeno mimo jiné v rozhodnutí o zahájení řízení) již bylo zjištěno, že banka Parex je institucí v obtížích, a je tudíž nutná důkladná restrukturalizace banky.
7.2.2 SOULAD OPATŘENÍ SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(117)
Jak již bylo uvedeno v (109)., (108). a, bodě odůvodnění, transakci týkající se převodu aktiv z banky Parex do banky Citadele lze pokládat za opatření na záchranu aktiv. Stát převezme značnou část ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv.
(118)
Zvláštní podmínky vztahující se na opatření na záchranu aktiv jsou stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech. Podle oddílu 5.2 uvedeného sdělení by opatření na záchranu aktiv mělo zajistit úplnou transparentnost ex-ante a sdílení nákladů, následované řádným oceněním způsobilých aktiv, a přiměřené protiplnění poskytnuté státu, aby opatření na záchranu aktiv zajistilo odpovědnost akcionářů a nenarušovalo nepřiměřeně hospodářskou soutěž.
(119)
Pokud se tento případ odchyluje od podobných transakcí (32), činí tak pozitivním způsobem, jelikož Lotyšsko nepokryje všechny ztráty plynoucí ze znehodnoceného portfolia. Pokrytí ztrát je místo toho zajištěno pouze do určité maximální částky a v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby banka Parex splňovala kapitálové požadavky do […]. Podle scénářů týkajících se rozdělení aktiv, kdy je zvolena metoda vyčlenění „dobrých“ aktiv jako v daném případě, nesou zátěž v podobě ztrát z nesouvisejících a nevýkonných aktiv částečně rovněž bývalí většinoví akcionáři a původní menšinoví akcionáři. Tato metoda je z hlediska státní podpory hodnocena kladně, jelikož do jisté míry omezuje nutnost plnohodnotného ocenění rozsahu znehodnocení aktiv.
(120)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno posoudit přiměřenost převodní ceny a protiplnění. V daném případě je zřejmé, že účetní hodnota aktiv, která zůstanou v bance Parex, je vyšší než jejich tržní hodnota, a představuje proto státní podporu pro banku Citadele, jak již bylo uvedeno v (109).-(111). bodě odůvodnění.
(121)
Podle bodů 23 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech by převodní cena u opatření spočívajících v nákupu aktiv měla vycházet z jejich dlouhodobé ekonomické hodnoty. Podle scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv by proto „dobrá banka“ měla v zásadě pokrýt rozdíl mezi převodní hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou. Není-li to možné, aby se předešlo technické platební neschopnosti, je nutno tento rozdíl získat zpět, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání.
(122)
V daném případě (a jak již bylo objasněno v (69). bodě odůvodnění) by konzervativní přístup založený na pesimistickém scénáři znamenal pro stát ztráty ve výši [od 100 do 400] milionů LVL; v případě základního scénáře by ztráty státu činily […] milionů LVL. Vzhledem ke skutečnosti, že většina úvěrů je zajištěna, nejeví se tato ocenění dlouhodobé ekonomické hodnoty aktiv ve finančních výhledech jako příliš optimistická. Pokud by banka Citadele byla s to plně pokrýt tyto ztráty, odpovídalo by opatření převodu aktiv s reálnou ekonomickou hodnotou.
(123)
Podle oddílu 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech se Komise domnívá, že by banka Citadele měla za záchranu kapitálu, jíž bylo dosaženo opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv, poskytnout odpovídající protiplnění.
(124)
Cíl požadavku na protiplnění (případně včetně zpětného získání) je dvojí: zajistit sdílení nákladů a rovné podmínky (tj. omezit na minimum narušení hospodářské soutěže).
(125)
Na základě odhadovaného dopadu záchrany aktiv a předpokládaného čistého příjmu (viz tabulky 3 a 4) zastává Komise názor, že banka Citadele nebude schopna v době, kdy bude obnovovat svou životaschopnost, poskytnout za záchranu aktiv požadované protiplnění (včetně zpětného získání). Předpokládaný čistý příjem by však měl umožnit, aby byla po návratu k ziskovosti a dosažení přiměřené kapitálové základny vyplacena přinejmenším část protiplnění.
(126)
Komise proto vítá závazek, který poskytlo Lotyšsko a podle něhož banka Citadele poskytne státu protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát podle pesimistického scénáře, což je částka státních vkladů, o něž stát přijde na konci likvidace aktiv ([od 100 do 200] milionů LVL), a státních rekapitalizačních opatření ([…] milionů LVL). Poskytnutí protiplnění bude mít podobu výdajů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého hospodářského výsledku, a protiplnění by mělo být poskytnuto za každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele nižší než 12 %, a to do výše, která nepovede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí do dokončení prodeje banky Citadele (viz (81). bod odůvodnění). Komise se celkově domnívá, že tento mechanismus zajišťuje pokud možno příspěvek banky Citadele k nákladům vyplývajícím z […].
(127)
Jelikož protiplnění a zpětné získání nedosahují úrovně, která je stanovena ve sdělení o znehodnocených aktivech, je podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zapotřebí rozsáhlá restrukturalizace. Tato restrukturalizace musí zahrnovat zejména významné omezení velikosti banky v problémech jako kompenzaci za skutečnost, že banka Citadele nenese ztráty v plné výši a neposkytuje přiměřené protiplnění v plné výši.
(128)
Aby bylo možno vyvodit závěr, zda je restrukturalizace dostatečná, je nutno ji posoudit na základě cílů protiplnění a zpětného získání, tj. sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže. Je nutno zejména zjistit, zda bylo dostatečného sdílení nákladů dosaženo jinými prostředky a zda je narušení hospodářské soutěže omezeno, a to ověřením tržního postavení a velikosti banky Citadele. Toto posouzení musí vzít v úvahu ostatní opatření podpory provedená ve prospěch banky Parex a banky Citadele a je zohledněno v části tohoto rozhodnutí, která analyzuje soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci (viz (144). bod odůvodnění a další body).
(129)
Po rozdělení bude banka Parex samostatná a z organizačního hlediska nezávislá na bance Citadele, jak požaduje oddíl 5.6 sdělení o znehodnocených aktivech.
(130)
Komise se závěrem domnívá, že daný případ je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
7.2.3. SLUČITELNOST PODLE SDĚLENÍ O RESTRUKTURALIZACI
(131)
Ve sdělení o restrukturalizaci jsou stanovena pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v současné krizi. Aby byla restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí:
i)
vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky;
ii)
zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce podpory (sdílení nákladů);
iii)
obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(132)
V oddíle 2 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit ucelený, komplexní a podrobný plán restrukturalizace. Mělo by z něj být patrné, jak banka co nejdříve obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Plán restrukturalizace by měl uvádět příčiny obtíží banky a vlastní slabé stránky banky a nastínit, jak navrhovaná restrukturalizační opatření problémy banky napraví.
(133)
V souladu s požadavky uvedenými v bodě 11 sdělení o restrukturalizaci je konečný plán restrukturalizace, který předložilo Lotyšsko, ucelený, komplexní a podrobný. Poskytuje podrobné informace o obchodním modelu, základní předpoklady a výsledné finanční výhledy. V souladu s bodem 10 uvedeného sdělení plán rovněž uvádí příčiny obtíží, s nimiž se potýkala banka Parex, zejména volbu nepřiměřené obchodní strategie ze strany vedení a některá vysoce riziková rozhodnutí (viz oddíl 2.1 a (38).-(42). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Restrukturalizační činnosti uvedené v konečném plánu se náležitě zabývají nedostatky banky. V konečném plánu restrukturalizace jsou takto rozptýleny obavy ohledně původně oznámeného plánu restrukturalizace, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(134)
Pokud jde o zaměření obchodního modelu, jednu z hlavních obav uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, banka Citadele se podle konečného plánu restrukturalizace opět zaměří na tradiční bankovní obchodní činnosti v Pobaltí. Banka Citadele se bude v souladu s tím soustředit na hlavní činnosti, přičemž se stáhne z oblastí, které zhoršily její finanční potíže. Kladně se hodnotí zejména skutečnost, že v bance Parex budou ponechány všechny leasingové úvěry v SNS (včetně dceřiných společností) a nesplácené úvěry v SNS. Pokud jde o splácené úvěry v SNS, ty jsou sice převedeny do banky Citadele, Lotyšsko se však zavázalo, že budou odprodány a v žádném případě nebudou poskytovány nové úvěry (viz (72). a (83). bod odůvodnění). Činnost v oblasti správy majetku bude do […] odprodána buď odděleně od zbytku banky Citadele, nebo bude prodána s bankou Citadele, bude-li ke stanovenému dni nalezen investor pro celou banku (viz (73). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(135)
Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, nově založená banka Citadele bude mnohem menší, než byla banka Parex v období před krizí. Tato menší velikost je zapříčiněna zejména rozdělením a odprodeji, které budou provedeny. Agresivní rozšíření činnosti na úvěrových trzích a trzích vkladů, které se předpokládalo v původním plánu restrukturalizace, bylo v konečném plánu restrukturalizace konzervativně revidováno směrem dolů a bude omezeno, jak se Lotyšsko zavázalo (viz (77). a (78). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(136)
Kladně se hodnotí změny stylu řízení (významní akcionáři a členové rad již byli nahrazeni), správa a řízení banky Citadele a posílené řízení rizik a kontroly v rámci banky. Banka Parex již snížila správní náklady o 39 %. Předpokládaný poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele se v roce 2014 sníží na [35 až 55] %, a to především v důsledku optimalizace sítě poboček a osobních nákladů.
(137)
Podle požadavků stanovených v bodech 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci by měl konečný plán restrukturalizace rovněž prokázat, jak banka co nejdříve obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez další státní podpory. Banka by měla zejména dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a být schopna pokrýt veškeré své náklady na běžné činnosti a dodržovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů.
(138)
Plán restrukturalizace poskytuje za prvé podrobné finanční údaje a výhledy pro období 2006-2015, podává informace o příjmech, nákladech, znehodnocených aktivech, ziscích a kapitálové pozici banky. Komise se domnívá, že poskytnuté výhledy podle základního scénáře vycházejí z přiměřených základních makroekonomických předpokladů (jsou méně optimistické než odhady uvedené v hospodářské prognóze Evropské komise z jara 2010).
(139)
Banka Citadele má podle očekávání v roce 2011 opět docílit zisku a v období restrukturalizace má trvale zlepšovat své každoroční výsledky. Předpokládá se, že v roce 2014 dosáhne ROE úrovně [mezi 18 a 28] %, což se jeví jako dostatečná úroveň protiplnění za běžných tržních podmínek v Lotyšsku. To by bylo srovnatelné s minulými hodnotami ROE ve výši 28 % v roce 2006 a 20 % v roce 2007. Poměry kapitálové přiměřenosti banky Citadele a poměry kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny jsou značně vyšší než minimální požadavky vyplývající z právních předpisů. Vzhledem k stabilnímu obchodnímu modelu banky a výsledkům banky Parex v minulosti, pokud jde o její hlavní činnosti, se Komise na základě poskytnutých informací domnívá, že předložené výhledy jsou reálné.
(140)
Podle zátěžového testu, který provedla centrální banka (viz (45). bod odůvodnění), zastává Komise za druhé názor, že banka Citadele je s to čelit zátěžovému scénáři, aniž by potřebovala další podporu. Zátěžový scénář prokazuje, že banka plní kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech. Z analýzy citlivosti použité v zátěžovém testu mimoto vyplývá, že by životaschopnost banky nemělo ohrozit podstatně změněné hospodářské prostředí.
(141)
Za třetí, na banku Citadele se nebudou vztahovat omezení týkající se výběru vkladů a budou dodržovány všechny ostatní požadavky stanovené v právních předpisech. Pokud jde o omezení týkající se výběru vkladů, velká část hlavních vkladatelů souhlasila se zachováním vkladů v bance po určitou dobu po zrušení omezení. Tyto vklady byly převedeny do banky Citadele (jak je uvedeno v tabulce 2). Komise mimoto vítá navrhovaný model financování s nízkým rizikem, který je ve větší míře založen na dlouhodobějším financování, odstraňuje tudíž dříve existující rozdíl mezi závazky a aktivy s ohledem na splatnost.
(142)
Plán rovněž stanoví, že banka Citadele i v případě pesimistického scénáře splatí státní opatření na podporu likvidity do 31. prosince 2012. Toto předpokládané splacení odstraňuje obavy uvedené v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, že banka bude i po období restrukturalizace nadále závislá na likviditě poskytnuté státem. Komise dále podotýká, že státní kapitál ve výši 103 milionů LVL, který byl do banky Citadele vložen ke dni rozdělení, bude „splacen“ v souladu se závazkem, který Lotyšsko přijalo s ohledem na prodej banky Citadele do 31. prosince 2014 (viz (76). bod odůvodnění).
(143)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že nový obchodní model banky Citadele je životaschopný a udržitelný z dlouhodobého hlediska. Restrukturovaná banka bude proto schopna soutěžit na trhu na základě svých vlastních schopností v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů a její životaschopnost nebude ohrožena ani ve významně změněném prostředí. Komise proto zastává názor, že plán restrukturalizace banky Parex splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
(144)
V oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že by se banky a jejich akcionáři měli na restrukturalizaci podílet v maximální míře, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Tento požadavek znamená, že banky použijí k financování restrukturalizace své vlastní zdroje, získané například prodejem aktiv, zatímco akcionáři by měli pokud možno převzít ztráty banky. Pomoc na restrukturalizaci je podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(145)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, je konečný plán restrukturalizace jednoznačně zaměřený a upouští od strategie založené na rozšíření činnosti, která se pro banku Parex plánovala původně. Tento cílený přístup přispěl k omezení potřebné podpory. V této souvislosti se hodnotí kladně navrhované odprodeje a snížení bilanční sumy banky Citadele a rovněž uvedení banky Parex do […]. Výnosy z prodeje aktiv budou financovat část restrukturalizačních nákladů a omezí potřebnou podporu. Komise zdůrazňuje, že lotyšské orgány poskytly podrobný časový plán pro plánované odprodeje a zavázaly se jmenovat kontrolního správce a rovněž správce převodu s cílem zajistit dodržení závazků. S ohledem na příspěvek k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím vnitřních zdrojů vytvořených bankou Komise podotýká, že banka provádí rozsáhlá opatření za účelem snížení nákladů.
(146)
Usuzuje se, že opatření, která již byla provedena, a opatření, k nimž se Lotyšsko zavázalo, zajistí, aby byly použity vlastní zdroje a aby se držitelé soukromého kapitálu v bance Parex přiměřeně podíleli na restrukturalizaci.
(147)
Sdílení nákladů ze strany bývalých většinových akcionářů lze prokázat převzetím jejich veškerých podílů v bance Parex Lotyšskem za symbolickou cenu 2 LVL. Tito akcionáři byli zrušeni, a lze tudíž mít za to, že nesli důsledky neúspěchu banky Parex. Kromě odstranění bývalých většinových akcionářů došlo k významnému oslabení držby akcií menšinovými akcionáři v důsledku rekapitalizace banky ze strany státu a EBRD. Jejich vlastnický podíl se snížil z předchozí úrovně ve výši 15,2 % na 3,7 % v současnosti a tito akcionáři zůstanou po rozdělení v bance Parex ([…]). Tato opatření slouží jako cenný signál proti morálnímu hazardu.
(148)
Podřízené úvěry poskytnuté původními akcionáři budou v bance Parex druhořadými závazky. Likvidace aktiv banky Parex podle základního scénáře nepředpokládá získání dostatečných výnosů, které by pokrývaly více než prioritní závazky banky. Jelikož podřízené úvěry mají splatnost v období 2015-2018 a stát podpoří pouze kapitál banky Parex […], přičemž současně obdrží za státní vklady přiměřené protiplnění, je pravděpodobné, že držitelé podřízených dluhových nástrojů ponesou ztráty z kapitálu, který investovali […].
(149)
Vlastní příspěvek minulých držitelů kapitálu v bance se přiměřeně zabývá morálním hazardem. Plán restrukturalizace banky Parex proto zajišťuje dostatečné sdílení nákladů a vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Konečný plán restrukturalizace je proto v souladu s oddílem 3 sdělení o restrukturalizaci.
(150)
Oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopný bankovní sektor. Tato opatření by měla mimoto zajistit, aby státní podpora nebyla použita k financování protisoutěžního chování.
(151)
Komise se domnívá, že balíček opatření obsažených v konečném plánu restrukturalizace představuje významné zlepšení oproti původnímu plánu restrukturalizace a odstraňuje pochybnosti ohledně této záležitosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k významným odprodejům a tržním omezením, jakož i zmenšení banky (viz tabulka 20) se Komise domnívá, že plán představuje přiměřený balíček opatření, který přispěje k zachování rovných podmínek a konkurenceschopných trhů. Původní strategie uvedená v oznámeném plánu, která byla založena na rozšíření činnosti a s ohledem na niž byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny vážné pochybnosti, se změnila a konečný plán restrukturalizace vychází z významného zmenšení velikosti banky, pokud jde o celkovou bilanční sumu i podíly na hlavních trzích.
Tabulka 20
Zmenšení velikosti banky Citadele a omezení její přítomnosti na hlavních trzích
Aktiva banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí
Banka Citadele na konci období restrukturalizace,
rok 2014
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na hlavních úvěrových trzích na konci restrukturalizace
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na trzích vkladů (hlavní činnost a činnost v oblasti správy majetku) na konci restrukturalizace (včetně postupného růstu)
Po rozdělení: 44 %
(celková aktiva nižší o 1,9 miliardy EUR);
vezme-li se v úvahu odprodej úvěrů v SNS (rok […]): [35-50] %
(celková aktiva nižší o [1,6-2,3] miliardy EUR)
[40-55] % (sníženo o [1,9-23] miliardy EUR)
Podíl na trhu před krizí ve výši 11,7 % oproti [ 7] % v roce 2014 (omezení): přítomnost na trhu nižší o [50-60] %
Podíl na trhu před krizí ve výši 20 % (33) oproti [ 13] % (snížení do roku 2015 na [ 10] %): přítomnost na trhu nižší o [55-65] %
(152)
Restrukturalizace banky zahrnuje podstatné omezení přítomnosti banky v hlavních segmentech trhu. Za prvé, v důsledku provedení restrukturalizačních opatření sníží banka Citadele svá celková aktiva přibližně o 60 % a její přítomnost na všech hlavních trzích se v porovnání s bankou Parex v období před krizí sníží o více než 50 %. Menší přítomnost banky na trhu a rovněž plánované odprodeje uvolní příslušné segmenty trhu pro konkurenty. Za druhé, jak již bylo zmíněno v oddíle 2.5, Lotyšsko prodá banku Citadele nejpozději do 31. prosince 2014, nebo bude banka prodána správcem převodu do 31. prosince 2015, a činnost v oblasti správy majetku bude prodána do […] (buď v rámci banky Citadele, nebo zvlášť), čímž bude případně poškozeným konkurentům umožněno, aby se ucházeli o tyto podniky. Prodej lze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (34).
(153)
Opatření k omezení hospodářské soutěže se pokládají za přiměřená rovněž vzhledem k poměrně omezené absolutní velikosti banky během restrukturalizace (přibližně 2,2 miliardy EUR). Po restrukturalizaci zůstanou pouze hlavní činnosti. Nejdůležitější z těchto činností bude přítomnost banky Citadele v Lotyšsku, jehož trh je již nyní poměrně koncentrovaný a ovládaný řadou zahraničních bank (35). Omezený podíl banky Citadele na úvěrovém trhu ve výši přibližně [4-7] % a na trhu vkladů ve výši [7-10] % (viz (77). bod odůvodnění) lze pokládat za přiměřené omezení možného narušení hospodářské soutěže v porovnání s jejím podílem na úvěrovém trhu ve výši 12 % a na trhů vkladů ve výši přibližně 20 % v období před krizí.
(154)
Přítomnost banky na ostatních zeměpisných trzích je omezená a bude omezená i nadále s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže tak, aby nebyly překročeny podíly na litevském úvěrovém trhu a na trhu vkladů ve výši [ 4] %, na estonském úvěrovém trhu ve výši [ 1,5] % a na estonském trhu vkladů ve výši [ 2,5] % a na švédském a německém trhu vkladů ve výši [ 0,5] % (viz (77). a (78). bod odůvodnění). Tyto limity umožní omezený růst na těchto trzích vzhledem k nutnosti, aby banka diverzifikovala své zdroje financování. Stávající makroekonomická situace v Lotyšsku ztěžuje přilákání vnějšího financování. Vklady lotyšských rezidentů jsou podstatně nižší než celé úvěrové portfolio v tomto členském státě. Hlavní konkurenti banky dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností, které jsou usazeny v zahraničí. Uznává se proto, že si banka Citadele musí zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (jedna pobočka ve Švédsku a jedna v Německu) za účelem diverzifikace své finanční základny. Vzhledem k malé přítomnosti banky na těchto trzích a potřebě diverzifikovaných zdrojů financování v zájmu životaschopnosti banky se Komise domnívá, že dohodnuté limity na těchto trzích jsou přiměřené.
(155)
Komise vítá rovněž zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům, což bance Citadele zabrání v tom, aby podporu použila k protisoutěžnímu tržnímu chování, a zákaz nabývání podniků, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů. Banka Citadele mimoto nezvýší počet svých poboček.
(156)
Po rozdělení bude banka Parex a její dceřiné společnosti účinně […] po dobu své existence, která má podle předpokladů činit osm let. Toto období se považuje za přiměřené, aby bylo možno dokončit postupy zpětného získání a prodeje aktiv, přičemž se zamezí nucenému prodeji.
(157)
Ačkoliv si banka Parex ponechá svou bankovní licenci, nebude moci ona ani její dceřiné společnosti vykonávat nové činnosti vyjma těch, které jsou nezbytné ke správě a prodeji přidělených aktiv. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů a přijímání vkladů od veřejnosti (viz (84). a (85). bod odůvodnění). Mimoto do […] postupně ukončí nebo prodá své leasingové činnosti.
(158)
Lotyšsko se zavázalo, že striktně omezí další kapitál z hlediska času ([…]) a rozsahu (až do 218,7 milionů LVL) (viz (87). bod odůvodnění).
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že podpora pro banku Parex (po rozdělení) je omezena na nezbytné minimum […], a je proto zamezeno nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(160)
V souladu s tím jsou rozsah a povaha opatření, zejména významné zmenšení velikosti a omezení přítomnosti na trhu spolu s prodejem v přiměřeném časovém rámci, který se navrhuje s ohledem na banku Citadele a banku Parex, dostačující a přiměřené k tomu, aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Hloubka restrukturalizace spolu s prodejem banky Citadele mimoto postačují ke kompenzaci případného narušení hospodářské soutěže, které může vyplývat z možného nepřiměřeného plnění a zpětného získání.
(161)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je stanoven požadavek, že v zájmu ověření, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nezbytné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Lotyšské orgány se v souladu s tím zavázaly, že budou Komisi takovéto zprávy o bance Citadele i bance Parex předkládat co šest měsíců počínaje dnem vydání tohoto rozhodnutí.
(162)
Lotyšsko se zavázalo, že jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat dodržování závazků a předkládat zprávy Komisi.
(163)
Komise má za to, že plán restrukturalizace banky Parex, který je popsán v oddíle 2 tohoto rozhodnutí, je slučitelný s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(164)
Lotyšsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky, které přijala Lotyšská republika, se podpora na restrukturalizaci, kterou Lotyšsko poskytne podnikům AS Parex banka a AS Citadele banka, pokládá za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 15. září 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. szeptember 15.)
a Lettország által az AS Parex szerkezetátalakításához nyújtandó C 26/09 (korábbi N 289/09) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 6202. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/364/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az érdekelt feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
(1)
Lettország 2008. november 10-én értesítette a Bizottságot az AS Parex (a továbbiakban: „Parex”) számára nyújtandó, a pénzügyi rendszer stabilitásának támogatására irányuló intézkedésekből álló csomagról, amelyet a Bizottság 2008. november 24-én hagyott jóvá (2) (a továbbiakban: első megmentési határozat) az alapján, hogy Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet nyújt be a Parex vonatkozásában. Lettország 2009. január 26-án arról értesítette a Bizottságot, hogy különböző módosításokat hajtott végre a Parexet érintő állami támogatási intézkedések vonatkozásában. A Bizottság ezeket a módosításokat 2009. február 11-én jóváhagyta (3) (a továbbiakban: második megmentési határozat). Lettország 2009. március 29-én értesítette a Bizottságot, hogy a feltőkésítési intézkedés újabb módosítására van szükség. A Bizottság ezeket a módosításokat a 2009. május 11-i határozatával jóváhagyta (4) (a továbbiakban: harmadik megmentési határozat).
(2)
Lettország 2009. május 11-én szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Parex bankra vonatkozóan. A Bizottság 2009. június 5-én adatokat kért be a lett hatóságoktól. 2009. június 15-én megbeszélésre került sor a lett hatóságok és a Bizottság között. Lettország 2009. július 7-i levelével részben eleget tett az adatszolgáltatási felhívásnak.
(3)
A Bizottság a 2009. július 29-én kelt levelével értesítette Lettországot arról, hogy a szerkezetátalakítási támogatási intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (5) (a továbbiakban: az eljárás megindítására vonatkozó határozat).
(4)
A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának2009. október 6-i számában tette közzé, és felkérte az érdekelt feleket, hogy a javasolt szerkezetátalakítási támogatási intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül tegyék meg. A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel. A megjelölt határidő letelte után azonban a Bizottság 2010. június 15-i, illetve 2010. július 13-i keltezéssel levelet kapott Valerijs Karginstól és Viktors Krasovickistől, a Parex korábbi többségi részvényeseitől (a továbbiakban: korábbi többségi részvényesek). 2010. június 22-i, illetve 2010. július 1-jei keltezéssel levél érkezett a Bizottsághoz a lett parlament tagjaitól is.
(5)
A lett hatóságok 2009. augusztus 12-i levelükben azzal a kéréssel fordultak a Bizottsághoz, hogy a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában 2009. október 15-ig hosszabbítsa meg a további információk szolgáltatására megjelölt határidőt. A lett hatóságok az eljárás megindítására vonatkozó határozat válaszbeadványaként 2009. szeptember 4-én megküldték a Parex felülvizsgált szerkezetátalakítási tervét és a kért további információkat. A felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet 2009. szeptember 22-én ismét aktualizálták, és további információkat szolgáltattak. A lett hatóságok és a Bizottság 2009. szeptember 11-én és 17-én megbeszélést tartottak.
(6)
Lettország ezenkívül 2009. szeptember 11-én, október 6-án és 26-án, december 9-én és 23-án, majd 2010. február 19-én és március 2-án további információkkal és pontosításokkal szolgált.
(7)
2009. október 12-én és 26-án tájékoztatást küldött a Parexre vonatkozó szerkezetátalakítási stratégia esetleges módosításáról. 2010. március 22-én megbeszélésre került sor a Bizottság és a lett hatóságok között. Lettország 2010. március 31-i levelében elküldte a Parex szerkezetátalakítási tervének 2010. március 31-én kiadott új változatát, amelyet később a 2010. május 14-i, június 9-i, 12-i, 17-i és 21-i beadványok egészítettek ki.
(8)
A Bizottság 2010. május 10-én további információkat kért. Lettország a 2010. július 7-i levelével válaszolt. Ebben a levélben elküldte továbbá a 2010. március 31-i szerkezetátalakítási terv legújabb változatát. A tervet ezt követően 2010. augusztus 18-án és 27-én módosították (a továbbiakban: végleges szerkezetátalakítási terv).
(9)
Lettország a 2010. augusztus 2-i, 18-i és 27-i, illetve szeptember 2-i levelében tovább pontosította kötelezettségvállalásait. A Bizottság 2010. szeptember 3-án kapta meg a kötelezettségvállalások végső felsorolását.
(10)
A lett hatóságok 2010. szeptember 2-án arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy kivételesen elfogadják azt, hogy a határozatot angol nyelven hagyják jóvá.
2. A HELYZET ISMERTETÉSE
2.1. A KEDVEZMÉNYEZETT BEMUTATÁSA ÉS NEHÉZSÉGEI
(11)
A Parex a 2008. december 31-i nyilvántartás szerinti 3,4 milliárd LVL (4,9 milliárd EUR) értékű teljes eszközállományával Lettország második legnagyobb bankja volt. 2007 végén, a válságot megelőzően, ez a bank rendelkezett a legnagyobb (18 %-os) piaci részesedéssel az ország betéti piacán, illetve a harmadik legnagyobb (12 %-os) piaci részesedéssel a lett hitelpiacon. (6) Ezért a lett hatóságok a pénzügyi rendszerben betöltött szerepét igen jelentősnek tekintették.
(12)
A Parex közvetlenül, illetve szakosodott leányvállalatokon keresztül a banki termékek széles skáláját kínálta, ideértve a hitelezést, a bankkártyával kapcsolatos szolgáltatásokat, a lízinget, a vagyonkezelést és az értékpapírok kereskedelmét. A Lettországban folytatott banki tevékenysége mellett leányvállalattal rendelkezett Litvániában és Svájcban (AP Anlage & Privatbank AG), illetve bankfiókokkal Észtországban, Svédországban és Németországban, továbbá pánbalti vagyonkezelővel és számos lízingcéggel a Független Államok Közösségében (a továbbiakban: FÁK).
(13)
A Parexet 1992-ben alapították, és két személy többségi tulajdonában állt, akik az állami beavatkozás előtt a bank részvényeinek 84,83 %-ával rendelkeztek. A felmerülő problémák miatt a bankot részben államosították oly módon, hogy a korábbi többségi részvényesek teljes tulajdonrészét 2 LVL (kb. 3 EUR) jelképes összeg ellenében megvásárolták (7). Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (a továbbiakban: EBRD) 2009 áprilisában részvényvásárlási megállapodást kötöttek, amelynek révén az EBRD megszerezte a Parex részvényeinek 25 %-át plusz egy részvényt (8).
(14)
Bár a Parex - erős lettországi banki franchise rendszerével - korábban nyereséges intézmény volt, a bank vezetősége nem megfelelő üzleti stratégiát választott, és a külföldi bankok tapasztaltabb leányvállalataival folytatott kiélezett versenyben néhány igen kockázatos döntést hozott. A Parex egyre intenzívebb tevékenységet folytatott a FÁK-országok piacain, és ennek során túlzott mértékben támaszkodott a külföldi betétesek nagy összegű, rövid távra lekötött betéteire. A pénzügyi válság súlyosan érintette a feltörekvő piacokat, többek között a FÁK-országokat is, és híresztelések kaptak szárnyra azzal kapcsolatban, hogy a Parex képes lesz-e a 2009. februári lejáratú konzorciális hitelei refinanszírozására. Ezeknek az eseményeknek az összessége a betétesek bizalmának elvesztéséhez vezetett és különösen a külföldi illetőségű ügyfelek sürgették betéteik kivételét. A betétek kivétele elérte akár a napi 100 millió EUR értéket is, és ezt a folyamatot a bank részleges államosítása sem állította meg. Ez 2007 végéhez viszonyítva a betétek 36 %-os csökkenését eredményezte, ami súlyos likviditási válságot okozott. A lett felügyeleti szerv, a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság a betétek további kiáramlásának megakadályozása érdekében betétkivételi korlátozásokat vezetett be.
(15)
A bank 131 millió LVL (185 millió EUR) értékű konszolidált veszteséget könyvelt el 2008-ban, míg 2007-ben 40 millió LVL (58 millió EUR) értékű nyereségre tett szert. 2008 végére a saját tőke teljes összege - elsősorban a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékok megemelése és az értékpapír-portfólió veszteségei miatt - az előző évhez képest 65 %-os csökkenéssel 77 millió LVL értékre esett vissza. A Parex tőkemegfelelési mutatója (CAR) mindössze 4,1 % volt, míg csoportszinten (9) ez a mutató csupán 3,1 % volt. A Parex így a jogszabályokban előírt fizetőképességi követelményeknek már nem tudott megfelelni.
2.2. A MÁR JÓVÁHAGYOTT MEGMENTÉSI CÉLÚ INTÉZKEDÉSEK
(16)
A Parex 2008. november elején állami segítségért folyamodott. Az államosítást követően Lettország úgy döntött, hogy megmentési célú intézkedéseket vezet be, amelyek átmenetileg stabilizálták a Parex helyzetét. Az Európai Bizottság összességében a következő átmeneti jellegű, megmentési célú támogatásokat fogadta el: i. 1,5 milliárd LVL értékű likviditási keret; ii. állami garancia a fennálló 775 millió EUR értékű konzorciális hitelekre és egy 275 millió EUR értékű konzorciális hitel refinanszírozása céljából kihelyezett új hitelekre; továbbá iii. feltőkésítési intézkedések, amelyek révén a Parex 11 %-os tőkemegfelelési mutatót (CAR) ért el a megmentési időszak alatt (10).
2.3. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVEK
2.3.1. AZ EREDETI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(17)
Lettország 2009. május 11-én az első feltőkésítési intézkedések nyomon követésére benyújtotta a Parexre vonatkozó szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: eredeti szerkezetátalakítási terv), amelynek tartalmát az eljárás megindítására vonatkozó határozat 2.4. szakasza részletesen ismerteti.
(18)
A terv tartalmazta a Parex üzleti tevékenységének előzetes elemzését, a várható szerkezetátalakítási támogatási intézkedéseket, a jövőben követendő üzleti stratégiát és az életképesség helyreállítását célzó intézkedéseket.
(19)
A terv a 2009-2013 közötti időszakra vonatkozott. A terv szerint a vállalati és lakossági üzletágak, valamint a vagyonkezelés (11) képezné a jövőben a Parex tevékenységének központi szegmenseit. A terv új stratégia végrehajtásáról rendelkezik, amelynek révén a Parex az egyik vezető pánbalti bankká válna. A „nem-balti” tevékenységeket nem tekintik központi szegmensnek. A terv azonban kizárta azok rövid vagy közép távú értékesítésének lehetőségét.
(20)
A felvázolt üzleti stratégia a Parex növekedésének támogatása és az elveszített betétállomány visszaszerzése érdekében versenyképes díjtételeket és agresszív marketingstratégiát tartalmazott. A terv azt feltételezte, hogy a Parex még a szerkezetátalakítási időszakot követően sem nélkülözheti az állami likviditási intézkedéseket.
2.3.2. A FELÜLVIZSGÁLT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(21)
Lettország 2009. szeptember 4-én felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amelyet később 2009. szeptember 22-én módosítottak. Ez a terv azokkal a vitás kérdésekkel foglalkozott, amelyeket a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felvetett.
(22)
A Parexre vonatkozó felülvizsgált stratégia továbbra is azon alapult, hogy a balti államokban erőteljes tevékenységet kell kiépíteni a vállalati és lakossági üzletágak, valamint a vagyonkezelés terén. A felülvizsgált terv szerint a Parex a szerkezetátalakítási időszak végére képes lesz majd visszatéríteni az összes állami likviditási intézkedést.
(23)
A felülvizsgált tervben azonban az eredeti szerkezetátalakítási tervtől eltérően a Parex mérlegében - a központi szegmensekre való összpontosítás miatt - alacsonyabb összeget szerepeltettek. Különösen a Parex hitelezési tevékenységének csökkentését vetítették előre.
(24)
A tervben felmerült továbbá a nem központi tevékenységek leválasztásának lehetősége is. Amikor Lettország később jóváhagyta ezt a stratégiai változtatást, a szerkezetátalakítási tervet ennek megfelelően újra módosítani kellett.
2.3.3. A VÉGLEGES SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(25)
A végleges szerkezetátalakítási terv szerint az elsődleges stratégiai célkitűzés az volt, hogy a bank ismét magánkézbe kerüljön azáltal, hogy olyan stratégiai befektetőnek adják el, amely felszabadítja az állami finanszírozási megállapodások alól, ugyanakkor biztosítja a bank hosszú távú életképességét. Lettország már befektetői között tarthatja számon az EBRD-t, mint megfelelő pénzügyi forrásokkal rendelkező erős és jó hírű külső befektetőt, amely hosszú távú kötelezettséget vállalt (lásd a (13) preambulumbekezdést).
(26)
A végleges szerkezetátalakítási terv szerint a Parex eszközeit két részre kellene osztani az újonnan létrehozandó AS Citadele (a továbbiakban: Citadele), mint a hagyományos banki tevékenységekre összpontosító úgynevezett „jó bank” és az úgynevezett „rossz bank” (Parex) között, […] (12).
(27)
A hosszú távú életképesség helyreállítása érdekében leválasztják a fő bankról az alaptevékenységhez nem kapcsolódó és a nem teljesítő eszközöket. A „kedvező kimenetelű” forgatókönyvön alapuló javasolt szerkezetátalakítás szerint egy rugalmas tőkealappal rendelkező, balti államokra összpontosító bankot kell létrehozni lett jogszabályi felügyelet alatt. Az alaptevékenységhez kapcsolódó valamennyi eszközt, illetve az ahhoz nem kapcsolódó néhány eszközt (különösen a FÁK-országokbeli teljesítő hiteleket) a Parexből átviszik az újonnan alapított bankba. Az alaptevékenységhez nem kapcsolódó és nem teljesítő többi eszköz (hitelek, értékpapírok és visszavett ingatlanok) a Parex tulajdonában maradnak, […].
(28)
Az 1. táblázat a Citadele és a Parex felosztás utáni felépítését mutatja.
1. táblázat
Részvényesek a felosztás után
(29)
Lettország a „kedvező kimenetelű” forgatókönyv végrehajtása érdekében már megtette az első lépéseket. Az új bankot, a Citadele-t 2010. június 30-án bejegyezték, és az eszközök legnagyobb részét 2010. augusztus 1-jén áthelyezték (13). A Citadele és a Parex működésének teljes szétválasztását elvileg az áthelyezést követő 12 hónapon belül végre kell hajtani.
(30)
Következésképp a Parexből a következő eszközök és források kerülnek át a Citadele-hez:
-
balti teljesítő hitelek ([300 és 800] millió LVL között),
-
FÁK-beli teljesítő hitelek ([50 és 350] millió LVL között),
-
svédországi és németországi bankfiókok,
-
a vagyonkezelési üzletághoz kapcsolódó betétek.
(31)
A következő eszközök és források a Parex tulajdonában maradnak:
-
nem teljesítő balti hitelek ([200 és 800] millió LVL között) (14),
-
az eredeti részvényeseknek nyújtott hitelek ([…] millió LVL),
-
FÁK-országokbeli lízingeléssel foglalkozó leányvállalatok,
-
FÁK-országokbeli nem teljesítő hitelek ([50 és 350] millió LVL között).
(32)
A 2. táblázat szemlélteti, hogy mely eszközök kerülnek át a Citadele-hez és mely eszközök maradnak a Parexnél, továbbá mutatja a mérlegösszeg csökkenését a válság előtti állapothoz képest, a végleges szerkezetátalakítási terv szerinti becsült értéket és a 2010. augusztus 27-i módosítást:
2. táblázat
Az eszközök felosztása a Citadele és a Parex között
(ezer LVL-ben)
Parex - 2008
Parex - 2009
Parex - 2010. július 31. (15)
Citadele
Parex a felosztás után (16)
Eszközök
Központi bankoknál elhelyezett pénzeszközök és betétek
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
A hitelintézetek által fizetendő egyenleg
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Hitelek
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Értékpapírok
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Részesedések leányvállalatokban
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Egyéb eszközök
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Eszközök összesen
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Források és saját tőke
Bank of Latvia
587 183
140 449
-
-
-
Hitelintézetek
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Konzorcium
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Államkincstár
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Ügyfélbetétek
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Eurókötvények
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Alárendelt (eredeti részvényesek)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Alárendelt (állami)
-
37 338
37 338
50 270
-
Alárendelt (EBRD)
-
12 932
12 932
Egyéb kötelezettségek
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Források összesen
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Saját tőke
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Összesen:
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
A felosztás aránya, ideértve a litván leányvállalatban és az AP Anlage & Privatbank AG-ban való részesedés, illetve a német bankfiókban elhelyezett betétek áthelyezését (18).
64 %
36 %
A Parex tekintetében - 2008
44 %
(33)
A Citadele hosszú távú életképességének biztosítására vonatkozó stratégia azon alapul, hogy Lettországra összpontosítva erőteljes tevékenységet kell kiépíteni a balti államokban a három üzleti szegmens tekintetében: a vállalati és lakossági üzletágak, valamint a vagyonkezelés terén (19). A vagyonkezelési tevékenység azonban csak akkor tartozhat továbbra is a Citadele fő tevékenységéhez, ha a bankot […]-ig sikerül értékesíteni. Amenynyiben erre nem kerül sor, úgy a vagyonkezelési üzletágat ugyanaddig az időpontig külön értékesítik.
(34)
A Citadele nem foglalkozik majd FÁK-országokbeli hitelezéssel, így a FÁK-országokbeli teljesítő hiteleket nem tekintik a bank fő tevékenységéhez tartozó portfóliónak. Ebben a szegmensben nem kerül sor újabb hitelnyújtásra és a meglévő portfóliótól […]-ig megválnak.
(35)
A Parex Litvániában és Észtországban jóval korlátozottabb mértékben volt jelen, mint Lettországban. A Citadele tervei között szintén szerepel, hogy a jövőben csekély mértékben, de továbbra is jelen lesz ezeken a piacokon.
(36)
Lettország a Citadeléhez áthelyezett, betétgyűjtéssel foglalkozó svéd és német bankfiókok tekintetében kifejtette, hogy a tömeges betétkivétel következtében a bank balti pénzalapja jelentős mértékben csökkent. Lettország jelenlegi makrogazdasági környezetében külső alapok bevonása igen nehéz. A balti államokban illetőséggel rendelkezők összes betétállománya jóval alacsonyabb, mint a hitelportfóliójuk, míg a Parex fő versenytársai más országokban (többnyire Svédországban) székhellyel rendelkező anyavállalataiktól támogatásban részesülnek. A Citadele számára ezért fontos, hogy külföldön (Svédországban és Németországban) is rendelkezzen némi pénzalappal.
(37)
A Citadele a következő főbb intézkedésekkel igyekszik helyreállítani hosszú távú életképességét és kezelni azokat a problémákat, amelyek a Parexet arra kényszerítették, hogy állami támogatáshoz folyamodjon.
(38)
A vállalatvezetési stílus és a vállalatirányítás megváltoztatása. Az államosítást megelőzően a Parex döntéshozatali folyamata a fő tulajdonosok kezében volt. A Citadele ragaszkodik majd a nemrég elfogadott továbbfejlesztett vállalatirányításhoz. Az igazgatóság és a felügyelő bizottság vonatkozásában magas szintű vállalatirányítási szabványokat biztosító eljárásokat vezet majd be. A Citadele legfontosabb vállalatirányítási alapelvei a következők: a tulajdonjog és az irányítás szigorú elkülönítése; a részvényesek jogainak biztosítása; közzététel és átláthatóság; az igazgatóság felépítése és felelőssége, valamint a tisztességes és felelősségteljes döntéshozatal támogatása.
(39)
Magas szintű kockázatkezelés: A Parex vezetősége valamennyi jelentős kockázati kategóriában (piaci, hitel- és működési kockázat) vállalati és működési szinten felülvizsgálta és megerősítette a bankon belüli kockázatkezelést és -ellenőrzést. Különösen a Citadele hitelkockázatainak ellenőrzését szervezik át jelentősen annak érdekében, hogy módosítsák a Parex korábbi megközelítését, azaz a bizonytalan értékelésen nyugvó tárgyieszköz-alapú hitelezésről átálljanak a hitelfelvevő adósságszolgálati képességének pénzáramlás-alapú értékelési módjára. A kockázatkezelés a Citadele irányítási folyamatának lényeges eleme. A kockázatkezelést a bankon belül egy különálló egység felügyeli. A Citadele felügyelő bizottsága ezenkívül részt vesz a kockázatkezelés ellenőrzésében, és a bizottság egyik tagját megválasztott ák abból a célból, hogy feleljen a kockázatkezelés ellenőrzéséért, a belső ellenőrzésért és a szabályok betartásáért. A felügyelő bizottság számára havonta kockázati jelentést készítenek, amely tartalmazza a hitelkockázatokra és a banki szabályok betartására vonatkozó legfrissebb információkat.
(40)
A központi szegmensekre összpontosító, alacsonyabb összegű mérleg: A Citadele fő tevékenységét a balti államokban folytatja majd, és a vezetőség legfontosabb célja az lesz, hogy a bankot ebben a régióban ismét nyereségessé tegye. A fő tevékenységhez nem kapcsolódó, FÁK-országokbeli teljesítő hitelportfóliót áthelyezik a Citadele-hez, azonban […]-ig értékesítik. A Citadele - azáltal, hogy ismét a fő tevékenységeire összpontosít majd és aktív mérlegét jelentősen csökkenti - fenntartható módon nyereséges lesz.
(41)
A likviditási helyzet stabilizálása: A Citadele stratégiája arra irányul, hogy alacsony kockázattal rendelkező, fenntartható finanszírozási modellt dolgozzon ki azáltal, hogy csökkenti a vállalati finanszírozástól való függőségét, meghosszabbítja a futamidőket és bővíti a finanszírozási források körét oly módon, hogy a bank pénzalapjában növeli a hosszú lejáratú ügyfélbetétek arányát. A Citadele-nél elhelyezett betétekre nem vonatkoznak a lett felügyeleti szerv által elrendelt betétkivételi korlátozások.
(42)
A nyereségesség ismételt elérése a központi szegmensekben 2011-ig: A Citadele az igazgatási költségek, a személyzeti kiadások és más adminisztratív költségek csökkentését tervezi. A Parex igazgatási költségeit 2009-ben már 39 %-kal, vagyis 32 millió LVL összeggel csökkentették. A Citadele költség-bevétel aránya várhatóan tovább csökken, és 2014-ben [35 és 55] % között lesz majd. Ezt a csökkenést a személyzeti kiadások […] visszaszorításával, illetve a bankon belüli különböző folyamatok felülvizsgálatával érik majd el. A Citadele működési költségei csökkentése és a pénzügyi stabilitás elérése érdekében tovább folytatja a Parex által a költségstruktúra átalakítása céljából elkezdett lépéseket, azaz a bankfióki hálózat optimalizálását, […] és egyéb költségmegtakarítási intézkedéseket. A költségcsökkentő intézkedéseket különféle bevételnövelő kezdeményezésekkel egészítik ki, és az eszközösszetétel javítására összpontosítanak annak érdekében, hogy javítsák a tőkemegtérülési mutatót (ROE).
(43)
A végleges szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzések szerint a Citadele alapesetben várhatóan már 2011-re ismét nyereséges lesz, és 2015-ig folyamatosan javuló eredményeket fog elérni. 2014-ben a tőkemegtérülési mutató [18 és 28] % között lesz. A 3. táblázat a Citadele 2010-2014 időszakra vonatkozó főbb pénzügyi teljesítménymutatóit tartalmazza. A bankvezetés által végrehajtott szerkezetátalakítási intézkedések hatása a legfontosabb arányszámokban már 2014-ben megmutatkozik: a költség-bevétel aránya [35 és 55] % között, a tőkemegtérülés pedig [18 és 28] % között lesz. Szilárdabb tőkeszerkezet elérésére [8 és 14] % közötti saját tőke/összes eszköz aránnyal 2015-ben kerül sor.
3. táblázat
A Citadele főbb pénzügyi teljesítménymutatói alapesetben a 2010-2014 időszak vonatkozásában
2010. augusztus-december (becsült adat)
2011 (becsült adat)
2012 (becsült adat)
2013 (becsült adat)
2014 (becsült adat)
Költségelemzés
Működési költségek/összes bevétel
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Értékvesztések/nettó hitelek
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Nyereségesség
Nettó bevétel (veszteség) millió LVL-ben
[veszteség]
[nyereség]
[nyereség]
[nyereség]
[nyereség]
Tőkemegtérülési mutató
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Mérleg
Eszközök összesen (millió LVL)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Betétek/eszközök összesen
[..] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Hitelek/ügyfélbetétek
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Saját tőke/eszközök összesen
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
CAR
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
A Citadele a legrosszabb esetben várhatóan 2013-ban válik ismét nyereségessé, és eredményei 2014-ben tovább javulnak. 2014-ben a tőkemegtérülési mutató várhatóan [ 0] % lesz. (20) A terv szerint a Citadele és az egész csoport tőkemutatói még a legrosszabb forgatókönyvet tekintve is jóval az előírt minimális követelmények felett maradnak. A 4. táblázat a Citadele 2010-2014 időszakra vonatkozó főbb pénzügyi teljesítménymutatóit tartalmazza a legrosszabb forgatókönyv szerint.
4. táblázat
A Citadele legrosszabb forgatókönyv szerinti főbb pénzügyi teljesítménymutatói a 2010-2014 időszak vonatkozásában
2010. augusztus-december (becsült adat)
2011 (becsült adat)
2012 (becsült adat)
2013 (becsült adat)
2014 (becsült adat)
Költségelemzés
Működési költségek/összes bevétel
[…] %
[…] %
[…] %
[…]%
[45-60] %
Nyereségesség
Nettó bevétel (veszteség) millió LVL-ben
[veszteség]
[veszteség]
[veszteség]
[nyereség]
[nyereség]
Tőkemegtérülési mutató
-
[…]%
[ 0]%
Mérleg
Hitelek/ügyfélbetétek
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
CAR
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
A lett központi bank által a Citadele vonatkozásában elvégzett stresszteszt eredményei alapján (lásd az 5. táblázatot) nem szükséges további tőkebevonás ahhoz, hogy a bank 2015 végéig [ 8 %] tőkemegfelelési mutatóval teljesíteni tudja a minimális tőkekövetelményeket.
5. táblázat
A Citadele stressztesztjének eredményei
Új bank
Alapvető forgatókönyv
További intézkedések szükségesek, millió LVL
További tőkebevonás szükséges, millió LVL
CAR, %-ban
2010
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(46)
A Parex (a leányvállalataival együtt) a felosztás után […] lesz. A 2010-2017 közötti időszakban valamennyi eszközét teljes egészében értékesíti. A bank fő feladata az lesz, hogy a várhatóan nyolc éves fennmaradása során a megmaradó eszközeiért a lehető legmagasabb összeget kapja meg. A Parex így elkerülheti a portfólió likvidációs értéken történő eladását, illetve azt, hogy a hitelfedezeteket az idő sürgetése miatt mihamarabb értékesítenie kelljen. A Parex a nem teljesítő hitelek esetében a követeléskezelésre és a már visszavett ingatlanokra összpontosít. A bank fő tevékenysége ezentúl az eszközhasznosítási eljárások működtetése, majd az eszközök kezelése és méltányos feltételek melletti, rendben történő mielőbbi értékesítése lesz.
(47)
A felosztás után sem a Parex, sem leányvállalatai nem kezdenek új gazdasági tevékenységet, kivéve akkor, ha az átvitt eszközök kezelése és értékesítése azt szükségessé teszi. A Parex különösen nem fog új hiteleket keletkeztetni. Bizonyos eszközöket azonban kezelési (értékesítési) célokból különálló leányvállalatokra oszthat.
(48)
A Parex a FÁK-országokbeli lízingcégek finanszírozásával foglalkozó üzletágát igyekszik értékesíteni. A fent említettek szerint új hitelek nyújtására, többek között lízingelésre nem kerül sor, és amenynyiben nem sikerül vevőt találni, a meglévő lízingportfóliókat várhatóan […]-ig leépítik. A lízingportfóliók jelentős része […].
(49)
Ezek az intézkedések együttvéve várhatóan azt eredményezik majd, hogy a Parex likviditása jelentősen javul, így elkezdheti az állami betétek visszafizetését. A pénzügyi előrejelzések alapján azonban az állam a bankba befektetett tőkét nem tudja visszakapni.
(50)
A szerkezetátalakítási terv szerint a Parex a tőkére vonatkozó előírásoknak csupán […]-ig felel meg.
(51)
A Parex a betétek folyamatos kivétele miatt kárt szenvedett. Ennek eredményeként a jelenlegi betétalap jóval alacsonyabb, mint a válságot megelőzően. Finanszírozás hiányában a hitelezési tevékenység is jelentősen beszűkült. A lett hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Citadele érintett földrajzi szegmensekben folytatott hitelezési és betétgyűjtési tevékenységére vonatkozóan felső korlátot állapítanak meg (lásd az alábbi 2.5. szakaszt). A korlátozott hitelezési és betétgyűjtési tevékenység nem teszi lehetővé, hogy a mérsékelt piaci jelenlét éves szinten [9-13] %-nál nagyobb mértékben emelkedjen.
(52)
A szerkezetátalakítási terv szerint a Citadele szűkebb üzleti tevékenységet fog folytatni, mint a Parex a válság előtt. A tevékenység szűkítését részben bizonyos eszközöktől való megválással kívánják elérni (ilyenek a FÁK-országokbeli teljesítő hitelek és a vagyonkezelési üzletág, amennyiben a Citadele-től külön értékesítik). Lettország ezenkívül vállalta, hogy 2014. december 31-ig privatizálja a Citadele-t.
(53)
Az államosítás eredményeként a Parex korábbi többségi részvényeseit törölték (lásd a (13) preambulumbekezdést). Mivel az állam és az EBRD ezt követően a Parex vonatkozásában feltőkésítést hajtott végre, a kisebbségi részvényesek aránya (a korábbi 15,2 %-ról a 2010. július 7-i 3,7 %-ra) csökkent.
2.4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(54)
A végleges szerkezetátalakítási terv szerint a meglévő megmentési támogatást kiterjesztik a szerkezetátalakítási időszakra, és megosztják az újonnan alapított bank, a Citadele és a Parex között. A már folyósított állami támogatáson túlmenően további állami támogatást is tervbe vettek.
(55)
A Citadele és a Parex részére állami betétek formájában nyújtandó tervezett likviditási támogatás mértéke nem haladja meg az 1,5 milliárd LVL összeget, amelyet a Parex részére likviditási támogatás formájában nyújtandó megmentési támogatás legmagasabb összegeként a felosztást megelőzően hagytak jóvá (21). Alapesetben és a legrosszabb forgatókönyv szerint a Citadele-nél elhelyezett állami betéteket 2012-ig vissza kell fizetni. A legjobb forgatókönyvet tekintve az állami betéteket 2011-ig teljes egészében vissza kell fizetni. A Parexnél elhelyezett állami betéteket alapesetben és a legrosszabb forgatókönyv szerint a szerkezetátalakítási időszak végén is kintlévőségként tartják számon. A kifizetetlen tartozások összege (alapesetben) [0-100] millió LVL értéktől (a legrosszabb forgatókönyv szerinti) [100-200] millió LVL értékig terjedhet. A kedvezményezettek, illetve eszközeik értékesítése esetén a visszafizetésre hamarabb is sor kerülhet. A különböző forgatókönyvek szerinti kintlévőségeket a 6. táblázat mutatja.
6. táblázat
Állami likviditási intézkedések (év végi kintlévőségek)
Citadele
(millió LVL-ben)
10.8.1.
10.12.31.
11.12.31.
12.12.31.
13.12.31.
14.12.31.
Alapeset
131
143
36
0
-
-
A legjobb forgatókönyv szerint
131
143
-
-
-
-
A legrosszabb forgatókönyv szerint
131
143
36
0
-
-
Parex
(millió LVL-ben)
10.8.1.
10.12.31.
11.12.31.
12.12.31.
13.12.31.
14.12.31.
15.12.31.
16.12.31.
17.12.31.
Alapeset
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
A legjobb forgatókönyv szerint
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
A legrosszabb forgatókönyv szerint
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
A likviditási támogatás ellentételezését a banki adósságokra nyújtott kormányzati kezességvállalásokról szóló 2008. október 20-i európai központi banki ajánlás alapján a második megmentési határozatban rögzítették. A szerkezetátalakítási terv szerint a Citadele és a Parex díjszabását az állami finanszírozási költségek alapján állapítják meg (22), és 50 bázispont kiegészítő költséggel emelik. Ezenkívül a Citadele vonatkozásában jutalékot is bevezetnek: 2011 áprilisától kezdődően a jutalékot negyedévente legfeljebb 15 bázisponttal növelik a bank arra való ösztönzése céljából, hogy refinanszírozza önmagát a piacokon.
(57)
Az állami likviditási támogatás előirányzott költségének és a Citadele-nél elhelyezett ügyfélbetétek költségének összehasonlítását a 7. táblázat tartalmazza.
7. táblázat
A Citadele-nél elhelyezett állami betétek és ügyfélbetétek költségeinek összehasonlítása
(%)
2010 (becsült adat)
2011 (becsült adat)
2012 (becsült adat)
2013 (becsült adat)
A likviditási támogatás költsége
9,6
5,4
6,5
7,9
Az ügyfélbetétek költsége
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
A felosztás után a Parexnél lévő konzorciális hitelekre vonatkozó fennálló garanciák - az első és második megmentési határozat jóváhagyása alapján - a konzorciális hitelekkel együtt a Parexnél maradnak. A szerkezetátalakítási terv szerint ezek 2011. december 31-ével meg fognak szűnni, és nem lesz szükség arra, hogy a kormány beváltsa a garanciát.
(59)
A Parex 2010 márciusában megállapodást írt alá az Európai Beruházási Bankkal (a továbbiakban: EBB), amely 100 millió EUR összegű hitelkeretet biztosít a bank számára a kis- és középvállalkozások finanszírozására. Ezt a hitelkeretet áthelyezik a Citadele-hez. Az EBB erre a finanszírozásra mindaddig állami garanciát kér, ameddig a Citadele nem éri el a befektetési besorolás szintjét.
(60)
A banknak a 2011 májusában lejáró eurókötvények vonatkozásában is szüksége van mintegy 88 millió LVL (126 millió EUR) értékű további állami garanciára vagy likviditási támogatásra.
(61)
Az állami garancia ellenértékét a második megmentési határozatban hagyták jóvá (23). A szerkezetátalakítási tervben szereplő esetleges további állami támogatás ellenértékét a meglévő állami támogatás ellenértékéhez (1,048 %) viszonyítják, és azt 12,5 bázispont kiegyenlítő kiegészítő költséggel növelik, amelyet minden negyedév végén vezetnek be és 12,5 bázisponttal növelnek.
(62)
A szerkezetátalakítási terv azt feltételezi, hogy a Parexbe a megmentési időszak folyamán injektált saját tőke (Tier 1) a Parexnél marad.
(63)
A terv szerint az állam részéről további tőkeinjekcióra nem lesz szükség, kivéve:
a)
a 103 millió LVL értékű feltőkésítést, amelyet a felosztás során oly módon hajtanak végre, hogy az állami betéteket a Citadele saját tőkéjévé alakítják. A tőkebefektetés ellentételezése a Citadele eladása révén történik. Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy az eladásra 2014 végéig sor kerül;
b)
illetve a Parexnél elhelyezett állami betétek és az azokra járó kamatok átalakítása révén 2010-2013-ban végrehajtott feltőkésítést, amelynek maximális értéke alapesetben 210,7 millió LVL, a legrosszabb esetben pedig 218,7 millió LVL. A Parex a felosztás után feltőkésített állami betétek után 2013. december 31-ig várhatóan évi […] %-os kamatot fizet. 2014-et követően a feltőkésített állami betétek után az eredménykimutatásban […] %-os kamatot számítanak fel.
(64)
A különböző forgatókönyvek szerint az állam által a Parex részére fizetendő Tier 1 tőkeösszegeket a 8. és 9. táblázat mutatja.
8. táblázat
A Parexnél elhelyezett állami betétek várható feltőkésítése
(millió LVL-ben)
10.7.31.
10.12.31.
11.12.31.
12.12.31.
13.12.31.
14.12.31.
15.12.31.
16.12.31.
17.12.31.
Alapeset
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
A legjobb forgatókönyv szerint
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
A legrosszabb forgatókönyv szerint
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
9. táblázat
Halasztott/feltőkésített államkincstári kamat a Parexnél
(millió LVL-ben)
10.7.31.
10.12.31.
11.12.31.
12.12.31.
13.12.31.
14.12.31.
15.12.31.
16.12.31.
17.12.31.
Alapeset
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
A legjobb forgatókönyv szerint
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
A legroszszabb forgatókönyv szerint
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Parex részére nyújtandó tőkeösszeg nem haladja meg a 218,7 millió LVL-t és […] végét követően a Parex részére sem közvetlenül, sem közvetett módon semmilyen formában nem biztosít további tőkét.
(66)
A Parex az állami betétek tőkeösszegét és a kamatokat várhatóan a 10. táblázatban foglalt ütemezés szerint fizeti meg.
10. táblázat
Az állami betétek tőkeösszegének várható visszafizetése és a várható kamatfizetés a Parex részéről
(millió LVL-ben)
Alapeset
A legrosszabb forgatókönyv szerint
Az állami betétek tőkeösszegének visszafizetése
(…)
(…)
Az állami betétek után járó kamat megfizetése
(…)
(…)
Összesen:
(…)
(…)
(67)
Az alárendelt kölcsöntőke (Tier 2 tőke) formájában nyújtott megmentési támogatást áthelyezik a Citadele-hez. A likviditási támogatás ellentételezését a feltőkésítési eszközök árazásáról szóló 2008. november 20-i európai központi banki ajánlás alapján a második és harmadik megmentési határozatban (24) rögzítették. Az alárendelt kölcsöntőke fix kamata 2009 decemberétől […] % volt, amelyet 2010 februárja után […] %-ra emeltek.
(68)
Az állam a felosztás idején a Parex számára semmilyen járulékos tőkét nem biztosított, illetve a jövőben sem biztosít.
(69)
A (27)-(32) preambulumbekezdésben említettek szerint a Parextől bizonyos eszközöket áthelyeznek a Citadele-hez, amely folytatja majd a Parex egyes tevékenységeit, míg a fő tevékenységhez nem tartozó, illetve a nem teljesítő eszközök a Parexnél maradnak. A Parexnél maradó eszközök értékét tekintve óvatos becslések alapján a legrosszabb forgatókönyv szerint az állam vesztesége [200-400] millió LVL lesz, alapesetben pedig [50-300] millió LVL. A legrosszabb forgatókönyv szerint a veszteségek az eszközök (814 millió LVL összegű) könyv szerinti értékének mintegy [20-50] %-át, alapesetben pedig mintegy […] %-át teszik majd ki. A céltartalékokat figyelembe véve az eszközök névértékének csökkenése még nagyobb.
(70)
A Parex eszközeinek felszámolása után fennálló tartozások és az elveszett állami tőke becsült összegét a 11. táblázat mutatja.
11. táblázat
A Parex eszközeinek felszámolása után fennálló tartozások és az elveszett állami tőke összege
(millió LVL)
Alapeset
Kifizetetlen állami betétek
[0-100]
Állami feltőkésítés
(…)
Összesen:
[50-300]
A legrosszabb forgatókönyv szerint
Kifizetetlen állami betétek
[100-200]
Állami feltőkésítés
(…)
Összesen:
[200-400]
2.5. LETTORSZÁG KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(71)
Lettország - annak érdekében, hogy a Bizottság a Citadele és a Parex számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek találhassa - 2010. szeptember 3-án eljuttatta a Bizottsághoz a Lettország, a Citadele és a Parex által aláírt „Az Európai Bizottságnak tett kötelezettségvállalások” c. dokumentumot, amely a szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtásának biztosítása és a verseny szerkezetátalakítási támogatásból eredő torzulásának korlátozása érdekében tett kötelezettségvállalásokat tartalmazza (a továbbiakban: kötelezettségvállalások). A fő kötelezettségvállalások az alábbiak:
2.5.1. A CITADELE VONATKOZÁSÁBAN TETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(72)
A FÁK-országokbeli hitelek értékesítésére tett kötelezettségvállalások. A Citadele a FÁK-országokbeli hiteleket a Bizottság által jóváhagyott vevőnek és a Bizottság által jóváhagyott értékesítési feltételek mellett […]-ig értékesíti, illetve az értékesítés érdekében eljár. A Citadele az értékesítés lebonyolítása érdekében köteles vevőt találni és a FÁK-országokbeli hitelek értékesítése tárgyában legkésőbb […]-ig kötelező érvényű végleges adásvételi szerződést kötni. Amennyiben a Citadele a megjelölt időpontig nem köt ilyen adásvételi szerződést, úgy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a FÁK-országokbeli hitelek […]-ig történő értékesítésére köteles kizárólagos megbízást adni.
(73)
A vagyonkezelési üzletág értékesítésére tett kötelezettségvállalás. A vagyonkezelési üzletágat folyamatosan működő tevékenységként […]-ig kell a Bizottság által jóváhagyott vevőnek és a Bizottság által jóváhagyott értékesítési feltételek mellett értékesíteni. E célból legkésőbb […]-ig:
a)
Lettországnak vevőt kell találnia és a Citadele-ben meglévő, a vagyonkezelési üzletágat is magában foglaló tulajdonrészének 100 %-a vonatkozásában kötelező érvényű végleges adásvételi szerződést kell kötnie; vagy
b)
a Citadele-nek vevőt kell találnia és a vagyonkezelési üzletág értékesítése vonatkozásában - azt a Citadele többi részéről leválasztva - kötelező érvényű végleges adásvételi szerződést kell kötnie.
Amennyiben a vagyonkezelési üzletágat a Citadele-lel együtt vagy attól különállóan […]-ig nem sikerül értékesíteni, úgy a Citadele köteles kizárólagos megbízást adni az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a vagyonkezelési üzletág […]-ig történő értékesítésére, a Citadele többi részéről leválasztva.
(74)
Az életképesség, az értékesíthetőség és a versenyképesség megőrzése. A Citadele a vagyonkezelési üzletág értékesítésének lezárásáig a bevált üzleti gyakorlatnak megfelelően köteles megőrizni a vagyonkezelési üzletág gazdasági életképességét, értékesíthetőségét és versenyképességét, és amennyire lehetséges, minimálisra csökkenteni a versenyképessége elvesztésének kockázatát.
(75)
Az elkülönítéssel kapcsolatos külön kötelezettségek. A Citadele a vagyonkezelési üzletág értékesítésének lezárásáig ezt a tevékenységet a többi tevékenységétől külön kezeli. és biztosítja, hogy a vagyonkezelési üzletág kulcsfontosságú alkalmazottai semmiféle kapcsolatban ne legyenek a bank többi tevékenységével, és fordítva. A Citadele kinevezi az elkülönítésért felelős vezetőt, aki az ellenőrző megbízott felügyelete alatt ellenőrzi a vagyonkezelési üzletág tevékenységét. Az elkülönítésért felelős vezető - a vagyonkezelési tevékenység folyamatos gazdasági életképességének, értékesíthetőségének és versenyképességének, valamint a Citadele egyéb tevékenységétől való függetlenségének biztosítása céljából - önállóan irányítja a vagyonkezelési üzletágat, és az üzletág legjobb érdekeit szolgálja.
(76)
A Citadele értékesítésére tett kötelezettségvállalás. Lettország a Citadele-t a Bizottság által jóváhagyott vevőnek és a Bizottság által jóváhagyott értékesítési feltételek mellett 2015. december 31-ig értékesíti, illetve az értékesítés érdekében eljár. Lettország az értékesítés lebonyolítása érdekében köteles vevőt találni és a Citadele értékesítése tárgyában legkésőbb 2014. december 31-ig kötelező érvényű végleges adásvételi szerződést kötni. Lettország ezen kötelezettségvállalásának teljesítése érdekében köteles minden, a Citadele-ben közvetlenül vagy közvetett módon (állami vállalkozás révén) a tulajdonában lévő részvényét értékesíteni. Amennyiben Lettország 2014. december 31-ig nem köt ilyen adásvételi szerződést, úgy köteles kizárólagos megbízást adni az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a Citadele 2015. december 31-ig történő értékesítésére.
(77)
Az új hitelek nyújtásának és új betétek gyűjtésének korlátozása a balti államokban. A Citadele és kapcsolt vállalkozásai Lettországban, Litvániában és Észtországban felső korlátot állapítanak meg az alábbiak vonatkozásában:
a)
mennyiség vonatkozásában az új bruttó hitelezésre és a Citadele, valamint az AB „Citadele” bankas (25) teljes hitelportfóliója viszonylatában a hitelezés piaci részesedésére; és
b)
mennyiség és piaci részesedés vonatkozásában a betétegyenlegükre,
a 12-17. táblázatban meghatározott maximális összeghatárig.
Lett piac
12. táblázat
A hitelezés felső határa Lettországban
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruttó új hitel-törzsállomány (millió LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
A hitel-törzsállomány piaci részesedése (a FÁK-országokbeli hitelek nélkül) a hitelportfólió Lettországban nyújtott összes hitelhez viszonyított aránya viszonylatában (%)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
A magántőke-kezelési ágazatban (26) nyújtott bruttó új hitelezés (millió LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
13. táblázat
A betétegyenlegek felső határa Lettországban
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Betét-törzsállomány egyenlege (a magántőke-kezelési ágazat betétei nélkül) (millió LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
A betét-törzsállomány piaci részesedése (%)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
A magántőke-kezelési ágazat betéteinek egyenlege (millió LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
A magántőke-kezelési ágazat betéteinek piaci részesedése (%)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litván piac
14. táblázat
A hitelezés felső határa Litvániában
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruttó új hitelezés (millió LVL)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Piaci részesedés a hitelportfólió Litvániában nyújtott összes hitelhez viszonyított aránya viszonylatában (%)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
15. táblázat
Az összes betét egyenlegének felső határa Litvániában
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Az összes betét egyenlege (millió LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Piaci részesedés (%)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Észt piac
16. táblázat
A hitelezés felső határa Észtországban
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruttó új hitelezés (millió LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Piaci részesedés a hitelportfólió Észtországban nyújtott összes hitelhez viszonyított aránya viszonylatában (%)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
17. táblázat
Az összes betét egyenlegének felső határa Észtországban
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Az összes betét egyenlege (millió LVL)
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Piaci részesedés (%)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
A német és svéd bankfiókok betéteinek felső határa. A Citadele a német és svéd bankfiókok betétegyenlegének mennyisége és piaci részesedése vonatkozásában is felső határt állapít meg, amelyek maximális összegét a 18. és 19. táblázat mutatja.
18. táblázat
Az összes betét egyenlegének felső határa a német bankfiók vonatkozásában
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Az összes betét egyenlege (millió LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Piaci részesedés (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
19. táblázat
Az összes betét egyenlegének felső határa a svéd bankfiók vonatkozásában
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Az összes betét egyenlege (millió LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Piaci részesedés (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
A bankfiókok száma nem növekedhet: a Citadele nem növelheti bankfiókjai számát. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a Citadele nem csoportosíthat át egyes bankfiókokat.
(80)
A (77)-(79) preambulumbekezdésekben foglalt kötelezettségek a Lettország által a Citadele részére likviditási intézkedések formájában nyújtott állami támogatás teljes visszafizetéséig és a Citadele értékesítésének lezárásáig, és legalább […]-ig maradnak érvényben. Amennyiben a vagyonkezelési üzletágat a Citadele többi részéről leválasztva sikerül értékesíteni, úgy a (vagyonkezelési üzletág részét képező) magántőke-kezelés keretében nyújtott hitelekre és gyűjtött betétekre megállapított és a (77) preambulumbekezdésben említett felső korlátokat a vagyonkezelési üzletág külön történő értékesítése után már nem kell alkalmazni.
(81)
Az eszközátvételi intézkedések ellentételezése: A Citadele Lettország várható veszteségeinek összege erejéig ellentételezi az állam által végrehajtott eszközátvételt, amelynek értéke a legrosszabb forgatókönyv szerint a Lettország által tett likviditási intézkedések azon összege, amely az eszközök realizálása után feltételezhetően nem térül meg ([100-200] millió LVL), valamint a Parex részére az eszközátvitel napjától biztosítandó tőke teljes összege ([…] millió LVL). Az ellentételezés az eredménykimutatásban, azaz az éves nettó árbevétel megállapítása előtt, költségként jelenik meg. Az ellentételezésre minden olyan évben sor kerül, amelyben a Citadele tőkemegfelelési mutatója legalább 12 %, míg csoportszinten ugyanez a mutató legalább 8 %, amennyiben a szóban forgó összeg nem eredményezi azt, hogy a Citadele az adott évben veszteséges lesz. Ez a kötelezettségvállalás a Citadele értékesítésének lezárásáig áll fenn.
(82)
Felvásárlási tilalom. A Citadele a Lettország által a Citadele részére likviditási intézkedések formájában nyújtott szerkezetátalakítási támogatás teljes visszafizetéséig és a Citadele értékesítésének lezárásáig tartózkodik a pénzügyi és nem pénzügyi intézmények felvásárlásától.
(83)
A FÁK-országokban nem nyújtható újabb hitel. A Citadele a FÁK-országokbeli hitelek értékesítésének lezárásáig nem nyújthat újabb hitelt FÁK-országokbeli ügyfeleknek, illetve olyan ügyfeleknek, akik végső kedvezményezettje FÁK-országokból származik. A Citadele és kapcsolt vállalkozásai kizárólag akkor folyósíthatnak pénzeszközöket, ha a hivatalos hitelszerződést már az eszközátvitel időpontja előtt aláírták. A Citadele a meglévő hitelekre nem nyújthat további előlegeket, kivéve akkor, ha ez szükséges ahhoz, hogy fenntartsa vagy növelje a Citadele és kapcsolt vállalkozásai által nyújtott hitelek visszafizetésének valószínűségét. Az ilyen jellegű előlegek az előző évi hitelportfólió legfeljebb 2 %-át tehetik ki.
2.5.2. A PAREX VONATKOZÁSÁBAN TETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(84)
Új tevékenységek tilalma. A Parex és kapcsolt vállalkozásai semmiféle olyan új tevékenységet nem végezhetnek, amely az eszközök kezelését és későbbi eladását jelentő elsődleges feladatuk elvégzéséhez nem szükséges.
(85)
A Parex és kapcsolt vállalkozásai ezentúl nem végezhetik az alábbi tevékenységeket:
a)
új hitelek folyósítása vállalati vagy lakossági ügyfelek részére, ideértve a hitelek lízingelését. A Parex és kapcsolt vállalkozásai kizárólag akkor folyósíthatnak pénzeszközöket, ha a hivatalos hitelszerződést már az eszközátvitel időpontja előtt aláírták, illetve nem új forrásról van szó, és a hitel a szerkezetátalakítási eszközökhöz kapcsolódó hitelezés átalakításához szükséges. A Parex a visszavett hitelfedezetek kezelése érdekében a kapcsolt vállalkozásai számára újabb hiteleket nyújthat;
b)
a meglévő hitelekre további előlegek nyújtása, kivéve akkor, ha ez szükséges ahhoz, hogy fenntartsa vagy növelje a Parex és kapcsolt vállalkozásai által nyújtott hitelek visszafizetésének valószínűségét, illetve amikor ez elengedhetetlen a biztosított vagyontárgy szerkezeti egységének megtartásához szükséges javítások vagy fejlesztések finanszírozásához. Az ilyen jellegű előlegek az előző évi hitelportfólió legfeljebb 5 %-át tehetik ki;
c)
új lakossági betétek gyűjtése.
(86)
A Parex és kapcsolt vállalkozásai […]-ig valamennyi lízingtevékenységüket felszámolják vagy értékesítik.
(87)
A Lettország által közvetlenül vagy közvetett módon a Parex részére bármilyen formában nyújtandó tőkeösszeg nem haladhatja meg a 218,7 millió LVL-t. Lettország […]-t követően a Parex részére sem közvetlenül, sem közvetett módon semmilyen formában nem biztosít további tőkét.
2.5.3. EGYÉB KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(88)
Osztalékfizetésre és osztalékszelvények beváltására vonatkozó tilalom. A Citadele, a Parex és kapcsolt vállalkozásaik a meglévő tőkeeszközökre (ideértve az elsőbbségi részvényeket, valamint az upper és lower tier-2 tőkeeszközöket) csak akkor fizethetnek osztalékot és válthatnak be osztalékszelvényeket a befektetők részére, illetve ezekkel kapcsolatban csak akkor gyakorolhatnak vételi jogot, ha erre vonatkozóan jogi kötelezettség áll fenn. Ez a kötelezettség azonban nem vonatkozik a Lettország közvetlen vagy közvetett tulajdonában lévő tőkére, illetve a Citadele és a Parex kapcsolt vállalkozásaiban meglévő tőketulajdonaikra.
(89)
A reklámokban nem lehet az állami támogatásra hivatkozni. A Citadele és a Parex az állami támogatást, az állami tulajdonjogot, illetve az ebből a támogatásból vagy tulajdonjogból eredő bármilyen versenyelőnyt nem használhatja fel reklámcélokra.
(90)
A (88)-(89) preambulumbekezdésekben előírt kötelezettségek a Citadele vonatkozásában a Lettország által a Citadele részére likviditási intézkedések formájában nyújtott állami támogatás teljes visszafizetéséig és a Citadele értékesítésének lezárásáig állnak fenn.
(91)
A Citadele és a Parex szétválasztása: A Citadele és a Parex működésének teljes elkülönítését - egyes informatikai tevékenységek, illetve a FÁK-hitelek kezelése és ügyintézése kivételével - legkésőbb 2011. augusztus 1-jéig végre kell hajtani. Ez utóbbi szolgáltatást piacorientált díjazás ellenében kell végezni.
(92)
Megbízottak. A kötelezettségvállalások „F” szakaszában meghatározott feladatok elvégzésére ellenőrző megbízottat kell kijelölni.
(93)
Amennyiben Lettország vagy a Citadele adott esetben a (72), (73) és (76) preambulumbekezdésekben említett időszak vége előtt egy hónappal még nem kötött kötelező érvényű adásvételi szerződést, úgy a kötelezettségvállalások „F” szakaszában meghatározott feladatok elvégzésére elidegenítésért felelős vagyonkezelőt kell kijelölni.
(94)
A megbízottak a Citadele-től, a Parextől és Lettországtól függetlenül végzik tevékenységüket, rendelkeznek a megbízásuk elvégzéséhez szükséges képesítésekkel, és velük kapcsolatban összeférhetetlenség nem állhat fenn.
(95)
A Bizottság a saját megítélése szerint dönt a javasolt megbízottak jóváhagyásáról vagy elutasításáról, illetve a javasolt megbízás jóváhagyásáról, amellyel kapcsolatban módosításokkal élhet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy azok a megbízottak feladatainak ellátásához szükségesek.
(96)
A megbízott(ak) vállalja (vállalják) az előírt feladatokat annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások betartását biztosítsa (biztosítsák). A Bizottság - saját kezdeményezésére, illetve a megbízott, Lettország, a Citadele vagy a Parex kérésére - a megbízottnak megbízást vagy utasítást adhat annak érdekében, hogy az ebben a határozatban említett feltételek és kötelezettségek, valamint a kötelezettségvállalások betartását biztosítsa.
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA
(97)
A Bizottság a 2009. május 11-én beadott eredeti szerkezetátalakítási terv vonatkozásában hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett, mivel kétségei merültek fel többek között azzal kapcsolatban, hogy az eredeti szerkezetátalakítási terv folyamatos állami támogatás nélkül biztosítani tudja-e a bank hosszú távú életképességének helyreállítását.
(98)
Nem volt egyértelmű, hogy a Parex az előírt követelményeket mikortól és hogyan lesz képes ismét betartani. Az eredeti terv a szerkezetátalakítási tervhez csatolt, átvilágításról szóló jelentésben meghatározott kockázati tényezőkkel (többek között a nem OECD-országokbeli hitelfelvevőknek való kitettséggel) sem foglalkozott megfelelően. Ezenkívül úgy tűnt, hogy az eredeti terv a jövőbeli működési feltételeket tekintve meglehetősen optimista feltevéseken alapul. A Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a bank a betétkivételi korlátozásokat hogyan tudta volna feloldani. Úgy tűnt, hogy az eredeti terv a likviditási nehézségek ellenére valamennyi hitelezési szegmens tekintetében bővülő üzleti stratégiára épít, és a kockázatosabb tevékenységek, mint például a nagy nettó vagyonnal rendelkező FÁK-országokbeli magánszemélyeknek történő hitelnyújtás vonatkozásában nem rendelt el tilalmat vagy jelentős korlátozásokat. A betétmennyiség, illetve a betétgyűjtési tevékenység előre jelzett bővülésével kapcsolatban kétségek merültek fel abból a szempontból, hogy vajon a terv reális és költséghatékony-e. A lett hatóságok ezenkívül a stressztesztek eredményét akkor még nem bocsátották rendelkezésre. A Bizottság ezért az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felkérte a lett hatóságokat, hogy gondolják át újból a Parex esetében javasolt általános üzleti stratégiát.
(99)
A terv az üzleti tevékenység bővítésére irányuló stratégiát vetített elő, amely az elvesztett piaci részesedés visszaszerzése érdekében jórészt agresszív árképzési és értékesítési politika alkalmazására támaszkodik, és a bank állami támogatásból származó versenyelőnyét kívánja felhasználni. A verseny torzulásának korlátozására azonban nem tartalmazott megfelelő intézkedéseket.
(100)
Az eredeti terv a terhek megosztása/saját hozzájárulás kérdéskörét illetően nem adott egyértelmű tájékoztatást azzal kapcsolatban, hogy mekkora összegű állami támogatásra lesz szükség, és mennyi lesz a Parex saját hozzájárulása. A Bizottságnak kétségei támadtak afelől, hogy az eredeti terv arra irányul-e, hogy a támogatás mértékét a lehető legalacsonyabb szintre korlátozza. A bank valamennyi forgatókönyv szerint még a szerkezetátalakítási időszak végén is állami likviditási eszközökre, illetve garanciákra szorul. A Bizottságnak ezzel kapcsolatban azt is meg kellett vizsgálnia, hogy a Parex támogatási igényét milyen mértékben lehet csökkenteni azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt helyeznek a fő tevékenységekre, és tovább csökkentik a bank méretét.
4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(101)
A Bizottsághoz az előírt határidőn belül semmilyen észrevétel nem érkezett az érdekelt harmadik felektől az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatban.
5. LETTORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(102)
A lett hatóságok az eljárás megindítására vonatkozó határozatra válaszul elküldték a Bizottságnak a 2009. szeptember 4-i keltezésű felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet, amelyben a Bizottság által felvetett kétségeket kívánták oly módon orvosolni, hogy megváltoztatták a Parexre vonatkozó szerkezetátalakítási stratégiát. A terv tartalmát a 3.2. szakasz ismerteti. A Parex felosztására vonatkozó végleges határozatot követően azonban ezt a tervet a 2010. július 7-én benyújtott végleges szerkezetátalakítási terv váltotta fel.
6. EGYÉB ÉSZREVÉTELEK
(103)
A megjelölt határidő letelte után a Bizottság 2010. június 15-i, illetve 2010. július 13-i keltezéssel levelet kapott a Parex korábbi többségi részvényeseitől. 2010. június 22-i, illetve 2010. július 1-jei keltezéssel levél érkezett a Bizottsághoz a lett parlament tagjaitól is. A 2010. június 15-i, illetve július 13-i keltezésű levelek leginkább a bank szerkezetátalakítására vonatkozó „kedvező kimenetelű” és „kedvezőtlen kimenetelű” forgatókönyvek közötti választással foglalkoztak. A június 22-i és július 1-jei keltezésű levelek a Parex vonatkozásában választott stratégia és a folyamatban lévő jogalkotási kezdeményezések lett jogrendszerre gyakorolt hatásait tárgyalták.
(104)
A Bizottság megjegyzi, hogy az említett levelekben szereplő kérdéseket adott esetben a végleges szerkezetátalakítási terv értékelése során olyan mértékben vette figyelembe, amilyen mértékben azok a témához kapcsolódtak és a Bizottság hatáskörébe tartoztak.
7. ÉRTÉKELÉS
7.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(105)
A Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, összeegyeztethetetlen a belső piaccal, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(106)
A Bizottság megjegyzi, hogy a Parex részére garancia, likviditási támogatás és feltőkésítés formájában biztosított - és a szerkezetátalakítási szakaszban a Parex felosztását követően is fenntartott - megmentési intézkedéseket illetően már az első megmentési határozatban (27) megállapította, hogy ezek az intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A Bizottságnak nincs oka arra, hogy az ezzel kapcsolatos korábbi megállapítását megváltoztassa. Hasonló módon, mivel ezek az intézkedések azon gazdasági tevékenységek nagy részére vonatkoznak, amelyeket korábban a Parex végzett, és amelyeket ezután a Citadele folytat, ezek szintén a Citadele bank részére nyújtott állami támogatásnak minősülnek.
(107)
Lettország a (63) és (69) preambulumbekezdésekben ismertetett támogatási intézkedéseket a Parex szerkezetátalakítása céljából vezette be. A bank korábban határokon átívelő és nemzetközi tevékenységeket végzett, és ezt részben ezután is folytatja majd. A Parex gazdasági tevékenységét átvevő Citadele szintén olyan piacokon végzi, illetve folytatja majd tevékenységét, amelyek nyitottak a nemzetközi versenyre. Ezért az állami forrásokból származó bármilyen előny hatással lehet a bankszektorban folytatott versenyre, és befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet. Továbbá a szóban forgó intézkedések megkülönböztető jellegűek, mivel azok kizárólag a Citadele-t és a Parexet hozzák előnyös helyzetbe, és azokat állami forrásokból finanszírozzák. A pénzügyi válság jelenlegi körülményei között és a Parex pénzügyi nehézségeit figyelembe véve egy piacgazdasági befektető hasonló feltételek mellett nem biztosított volna ilyen támogatást.
(108)
A feltőkésítési intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági befektető olyan ellentételezést vár el, amely arányban áll a szóban forgó befektetés érdekében vállalt kockázattal. Ez különösen igaz a Citadele-re, amely pillanatnyilag nincs minősítve, és amely a szerkezetátalakítás során jött létre a nehézségekkel küzdő bankból.
(109)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök Parexből a Citadele-hez történő áthelyezését, amelyet a „kedvező kimenetelű” forgatókönyv szerint hajtanak végre (lásd a (69) preambulumbekezdést), eszközátvételi intézkedésnek lehet tekinteni, mivel az újonnan létrehozott bank (Citadele) mentesül a Parexnél maradó, a bank fő tevékenységéhez nem kapcsolódó és a nem teljesítő eszközök által feltételezhetően okozott veszteségek terhétől. Ez a könnyebbség lehetővé teszi a Citadele számára, hogy később ne kelljen a tőkéjét kimerítenie. Ezért a kérdéses intézkedésből a Citadele-nek előnye származik.
(110)
Az eszközátvételi intézkedést állami forrásokból finanszírozzák, mivel Lettország a végleges szerkezetátalakítási terv szerint […]-ig legfeljebb 218,7 millió LVL összegű tőkét biztosít a Parex számára, ami a [100-200] millió LVL összegű kifizetetlen betétekkel együtt a tervezett […] időszak végén feltételezhetően nem kerül visszafizetésre (lásd a fenti 11. táblázatot).
(111)
A Bizottság a fentiekre tekintettel úgy ítéli meg, hogy a Citadele részére a felosztás idején 103 millió LVL összegű tőkeinjekció formájában biztosított, illetve a Parexnél elhelyezett állami betétek és az azokra járó kamatok átalakítása révén a felosztás idején és azután végrehajtott további feltőkésítés (lásd a fenti (63) preambulumbekezdést), valamint az eszközátvételi intézkedés (lásd a fenti (69) preambulumbekezdést) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján szintén állami támogatásnak minősül.
7.2. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
7.2.1. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(112)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták. A Bizottság - amint már az eljárás megindítására vonatkozó határozatban is jelezte - úgy ítéli meg, hogy a Parex rendszerben betöltött szerepének fontossága miatt ebben az esetben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontját kell alkalmazni, és a bejelentett támogatási intézkedéseket ezen az alapon kell értékelni.
(113)
A Bizottság a jelenlegi pénzügyi válsággal kapcsolatban elfogadott és a határozat meghozatala idején érvényben lévő három közlemény (28) alapján az esetet előzetesen az eljárás megindítására vonatkozó határozatban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatással (29) összhangban értékelte, és a válság pénzügyi piacokon megnyilvánuló sajátosságait is figyelembe vette.
(114)
Noha az eljárás megindítására vonatkozó határozatban utalás található a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásra, a Bizottság a pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedéseknek az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló közlemény (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) (30) (49) preambulumbekezdésében egyértelműen leszögezte, hogy a Bizottság a pénzügyi intézményekkel kapcsolatos, a Bizottsághoz 2010. december 31-ig bejelentett valamennyi támogatást - a szerkezetátalakítási közlemény, és nem a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás alapján - bankoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatásként értékeli.
(115)
Az eszközátvételi intézkedést az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közlemény (31) (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) alapján kell értékelni.
(116)
A Bizottság már az első megmentési határozatban megállapította (és később, többek között az eljárás megindítására vonatkozó határozatban is megerősítette), hogy a Parex nehéz helyzetben lévő intézmény, ezért mélyreható szerkezetalakításra van szüksége.
7.2.2. AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK VALÓ MEGFELELÉSE
(117)
A (109), (108) és (111) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az eszközök Parexből a Citadele-be történő áthelyezését eszközátviteli intézkedésnek lehet tekinteni. Az állam ezzel az intézkedéssel a bank fő tevékenységéhez nem tartozó, illetve a nem teljesítő eszközök miatt jelentős veszteséget vállal át.
(118)
Az eszközátviteli intézkedésekre vonatkozó különleges feltételeket az értékvesztett eszközökről szóló közlemény határozza meg. A közlemény 5.2. szakasza szerint az eszközátviteli intézkedésnek előzetes átláthatóságot kell biztosítania, gondoskodnia kell a terhek megfelelő megosztásáról, majd a támogatható eszközök pontos értékeléséről és az állam megfelelő ellentételezéséről annak érdekében, hogy az eszközátvételi intézkedés biztosítsa a részvényesek felelősségvállalását, miközben nem torzítja el indokolatlanul a versenyt.
(119)
Általában véve, amikor ez az eset eltér a hasonló ügyletektől (32), akkor az pozitív irányban történik, mivel Lettország nem az értékvesztett portfólióból kívánja az összes veszteséget fedezni. Ehelyett a fedezetet csak egy korlátozott összeg erejéig biztosítják, és csak olyan mértékben, amely szükséges ahhoz, hogy a Parex […]-ig megfeleljen a tőkére vonatkozó előírásoknak. Az olyan eszközfelosztási forgatókönyvekben, ahol a „kedvező kimenetelű” módozatot választják - mint ebben az esetben -, a fő tevékenységhez nem tartozó és a nem teljesítő eszközök okozta veszteségeket részben a korábbi többségi részvényesek, valamint az eredeti kisebbségi részvényesek viselik. Ez a módszer az állami támogatás szemszögéből nézve kedvezőnek tekinthető, mivel bizonyos fokig korlátozza az értékvesztés mértéke teljes körű értékelésének szükségességét.
(120)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján vizsgálni kell az átvételi ár és az ellentételezés megfelelőségét. Ebben az esetben egyértelmű, hogy a Parexnél maradó eszközök könyv szerinti értéke magasabb, mint a piaci értékük, ezért ez a (109)-(111) preambulumbekezdésekben említettek szerint a Citadele-nek nyújtott állami támogatásnak minősül.
(121)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 23. és 41. pontja szerint az eszközvásárlási intézkedésekben foglalt átvételi árnak az eszköz hosszú távú gazdasági értékén kell alapulnia. A „kedvező kimenetelű” forgatókönyv szerint elvileg a jó banknak kell állnia az átvételi érték és a tényleges gazdasági érték közötti különbözetet. Amennyiben ez a technikai fizetésképtelenség elkerülése érdekében nem lehetséges, úgy ezt a különbözetet például visszakövetelés rendelkezés formájában vissza kell fizettetni.
(122)
Ebben az esetben a (69) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a legrosszabb forgatókönyvön alapuló óvatos becslések szerint az állam vesztesége [100-400] millió LVL, alapesetben pedig […] millió LVL lesz. Mivel a hitelek többsége biztosítékalapú, az eszközök hosszú távú gazdasági értékének meghatározása a pénzügyi előrejelzésekben nem tűnik túl derűlátónak. Amennyiben a Citadele képes lenne teljes egészében állni ezeket a veszteségeket, úgy az intézkedés egy tényleges gazdasági értéken történő eszközátvitellel lenne egyenértékű.
(123)
A Bizottság ezenkívül az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza alapján úgy ítéli meg, hogy a Citadele-nek az értékvesztett eszközökre vonatkozó intézkedések révén elért tőkeátvétel miatt megfelelő ellentételezést kellene fizetnie.
(124)
Az ellentételezés (többek között - adott esetben - egy visszakövetelési rendelkezés) két okból szükséges: biztosítania kell a terhek megosztását és az egyenlő feltételeket (azaz minimalizálnia kell a verseny torzulását).
(125)
Az eszközátvétel várható hatásaira és a tervezett nettó árbevételre tekintettel (lásd a fenti 3. és 4. táblázatot) a Bizottság úgy véli, hogy a Citadele nem lesz képes az eszközátvételért az elvárt ellentételezést (ideértve a teljes visszakövetelést) biztosítani, amíg még az életképessége helyreállításán fáradozik. A tervezett nettó árbevételnek azonban lehetővé kell tennie az ellentételezés legalább egy részének megfizetését, miután a bank ismét nyereségessé válik, és a tőkealapja megfelelő lesz.
(126)
A Bizottság ezért üdvözli Lettország azon kötelezettségvállalását, amely szerint a Citadele az állam - legrosszabb forgatókönyv szerinti - várható veszteségeinek összege erejéig ellentételezi az állam által végrehajtott eszközátvételt, amelynek értéke az állami betétek azon összege, amely az eszközök realizálása végén nem térül meg ([100-200] millió LVL), valamint az állami feltőkésítési intézkedések értéke ([…] millió LVL). Az ellentételezés az eredménykimutatásban, azaz az éves nettó eredmény megállapítása előtt, költségként jelenik meg, és minden olyan évben fizetendő, amelyben a Citadele tőkemegfelelési mutatója legalább 12 %, és legfeljebb olyan összeg erejéig, amely még nem eredményezi azt, hogy a Citadele az adott évben veszteséges lesz. Ez a kötelezettségvállalás a Citadele értékesítésének lezárásáig áll fenn (lásd a (81) preambulumbekezdést). A Bizottság mindent összevetve úgy ítéli meg, hogy ez a módszer a lehetőségekhez mérten biztosítja azt, hogy a Citadele hozzájáruljon a […] eredő költségek viseléséhez.
(127)
Mivel azonban az ellentételezés és a visszakövetelés nem érheti el az értékvesztett eszközökről szóló közleményben meghatározott szintet, a közlemény 41. pontja szerint messzeható szerkezetátalakítás szükséges. Ennek a szerkezetátalakításnak különösen a nehéz helyzetben lévő bank méretére vonatkozó korlátozásra kell kiterjednie annak érdekében, hogy kompenzálja azt a tényt, hogy a Citadele nem állja teljes egészében a veszteségeket, és nem fizet megfelelő ellentételezést.
(128)
Annak megállapításához, hogy a szerkezetátalakítás elegendő-e, azt az ellentételezés és a visszakövetelés célkitűzéseinek fényében kell vizsgálni, azaz a terhek megosztása és a verseny torzulásának csökkentése szempontjából. Különösen azt kell megállapítani, hogy a terhek megfelelő megosztását más eszközökkel sikerült-e elérni, és a piaci pozíció, valamint a Citadele méretének ellenőrzése révén vizsgálni kell, hogy a verseny torzulását korlátozzák-e. Az értékelés során figyelembe kell venni azokat az egyéb támogatási intézkedéseket, amelyek révén a Parex és a Citadele előnyhöz jutott, és amelyek ennek a határozatnak azon részében szerepelnek, amely azt vizsgálja, hogy a támogatási intézkedések megfelelnek-e a szerkezetátalakítási közleményben foglaltaknak (lásd a (144) és az alábbi preambulumbekezdéseket).
(129)
A Parex a felosztást követően - az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.6. szakaszában foglaltaknak megfelelően - különálló és szervezetileg független lesz a Citadele-től.
(130)
A Bizottság végezetül úgy ítéli meg, hogy ez az ügy megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglaltaknak.
7.2.3. ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖZLEMÉNYBEN FOGLALTAK SZERINT
(131)
A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézmények jelenlegi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. Annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:
i)
a bank hosszú távú életképességének helyreállítását kell eredményeznie;
ii)
biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása);
iii)
megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását.
(132)
A szerkezetátalakítási közlemény 2. szakasza szerint a tagállamnak egységes, átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania. Be kell mutatnia, hogy állami támogatás nélkül a bank hogyan kívánja helyreállítani hosszú távú életképességét a lehető legrövidebb időn belül. A tervben ki kell térni a bank nehézségeinek okaira és a bank gyengeségeire, valamint körvonalazni kell, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések hogyan kívánják orvosolni a bank problémáit.
(133)
A Lettország által benyújtott végleges szerkezetátalakítási terv a szerkezetátalakítási közlemény 11. pontjában előírtaknak megfelelően egységes, átfogó és részletes. Az üzleti modellről, az alapul szolgáló feltételezésekről és a pénzügyi előirányzatokról részletes tájékoztatást nyújt. A terv a közlemény 10. pontjának megfelelően kitér a Parex nehézségeinek okaira, különösen arra, hogy a bankvezetés nem megfelelő üzleti stratégiát választott, és néhány igen kockázatos döntést hozott (lásd ennek a határozatnak a 2.1. szakaszát és a (38)-(42) preambulumbekezdéseit). A végleges tervben bemutatott szerkezetátalakítási tevékenységek megfelelően kezelik a bank gyengeségeit. A végleges szerkezetátalakítási tervben tehát foglalkoznak azokkal az eredeti szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatos aggályokkal, amelyeket a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatban megfogalmazott.
(134)
A határozatban említett egyik legfőbb aggály, az üzleti modellre való összpontosítás tekintetében a Citadele a végleges szerkezetátalakítási terv értelmében ismét a balti államokban folytatott hagyományos banki tevékenységekre fog összpontosítani. A Citadele ennek megfelelően a fő tevékenységeire helyezi a hangsúlyt, és leépíti azokat a területeket, amelyek súlyosbították pénzügyi nehézségeit. A Bizottság különösen kedvezőnek ítéli azt, hogy valamennyi FÁK-országokbeli lízingtevékenység (ideértve a leányvállalatokét is), valamint a nem teljesítő FÁK-hitelek a Parexnél maradnak. A teljesítő FÁK-hitelekkel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy noha ezeket áthelyezik a Citadele-hez, Lettország kötelezettséget vállal arra, hogy azokat értékesíti, és új hiteleket semmiképpen nem keletkeztet (lásd a (72) és (83) preambulumbekezdéseket). Ezenkívül a vagyonkezelési üzletágat […]-ig vagy a Citadele-ről leválasztva, vagy azzal együtt értékesítik, amennyiben sikerül a megjelölt időpontig olyan befektetőt találni, aki az egész bankot meg kívánja vásárolni (lásd ennek a határozatnak a (73) preambulumbekezdését).
(135)
Amint azt a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatban már jelezte, az újonnan alakuló Citadele jóval kisebb méretű bank lesz, mint amekkora a Parex a válságot megelőzően volt. A méret csökkentése különösen a felosztásnak és a végrehajtandó értékesítéseknek köszönhető. Az eredeti szerkezetátalakítási tervben vázolt, a hitel- és betétpiacokat érintő agresszív bővítést a végleges szerkezetátalakítási tervben óvatos felülvizsgálat után csökkentették, és a felső határát - Lettország erre irányuló kötelezettségvállalása szerint - rögzítik (lásd ennek a határozatnak a (77) és (78) preambulumbekezdéseit).
(136)
A Bizottság kedvezőnek tekinti a Citadele vállalatvezetési stílusa (a fő részvényesek és az igazgatóság tagjai helyébe már újak léptek) és a vállalatirányítás megváltoztatását, valamint a bankon belüli megerősített kockázatkezelést és -ellenőrzést. A Parex igazgatási költségeit már 39 %-kal csökkentették. A Citadele költség-bevétel aránya 2014-ben - a bankfióki hálózat, illetve a személyzeti kiadások optimalizálásának köszönhetően - várhatóan [35 és 55] % közötti mértékűre csökken.
(137)
A végleges szerkezetátalakítási tervben - a szerkezetátalakítási közlemény 12. és 15. pontjában előírtaknak megfelelően - be kell mutatni, hogy a bank állami támogatás nélkül hogyan kívánja hosszú távú életképességét a lehető legrövidebb időn belül helyreállítani. A banknak különösen képesnek kell lennie megfelelő tőkemegtérülés elérésére, miközben valamennyi rendes működési költségét fedezi, és megfelel a vonatkozó szabályozó követelményeknek.
(138)
Először is a szerkezetátalakítási terv a 2006-2015 közötti időszakra vonatkozóan részletes pénzügyi adatokat és előrejelzést tartalmaz, továbbá információkat szolgáltat a bevételekről, a költségekről, az értékvesztésekről, a nyereségről és a bank tőkehelyzetéről. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alapesetre vonatkozó előrejelzések megalapozott makrogazdasági feltételezéseken alapulnak (kevésbé derűlátóak, mint a 2010. évi tavaszi európai gazdasági előrejelzések).
(139)
A Citadele várhatóan már 2011-ben ismét nyereséges lesz, és éves eredményeit a szerkezetátalakítási időszak során folyamatosan növeli majd. 2014-ben a tőkemegtérülési mutató tervezett szintje [18 és 28] % között lesz, ami Lettországban rendes piaci viszonyok között megfelelő ellentételezésnek tűnik. Ez hasonló lenne a 2006. évi 28 %-os, illetve a 2007. évi 20 %-os szinthez. A Citadele és a csoport tőkemutatói jóval az előírt minimális követelmények felett maradnak. Tekintettel a bank stabil üzleti modelljére és a Parex fő tevékenységeinek korábbi eredményeire, a Bizottság a rendelkezésre bocsátott információk alapján úgy ítéli meg, hogy a bemutatott előrejelzések megvalósíthatók.
(140)
Másrészről a Központi Bank stresszteszt-gyakorlata alapján (lásd a (45) preambulumbekezdést) a Bizottság úgy véli, hogy a Citadele további támogatás nélkül is képes lesz ellenállni egy stressz-forgatókönyvnek. A stressz-forgatókönyv azt mutatja, hogy a bank a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeknek eleget tesz. A stresszteszt során alkalmazott érzékenységi elemzés továbbá azt igazolja, hogy a bank életképességét még egy jelentősen változó gazdasági környezet sem veszélyezteti.
(141)
Harmadrészt betétkivételi korlátozások nem vonatkoznak a Citadele-re, és a bank valamennyi előírt követelménynek megfelel majd. A betétkivételi korlátozásokkal kapcsolatban megjegyzendő, hogy a fő betétesek beleegyeztek abba, hogy a korlátozások feloldását követően egy bizonyos ideig még a bankban tartják betéteiket. Ezeket a betéteket sikeresen áthelyezték a Citadele-hez (amint azt a 2. táblázat is mutatja). A Bizottság üdvözli továbbá az alacsony kockázattal járó javasolt finanszírozási modellt, amely nagyobb mértékben a hosszabb távú finanszírozásra támaszkodik, és ezáltal megoldja az eszközök és források között korábban meglévő lejárati réssel kapcsolatos problémát.
(142)
Végezetül a terv szerint a Citadele még a legrosszabb forgatókönyv alapján is 2012. december 31-ig visszafizeti az állami likviditási intézkedések értékét. Ez a felvázolt visszafizetés az eljárás megindítására vonatkozó határozat (80) preambulumbekezdésében említett azon aggályokra ad választ, amelyek szerint a bank a szerkezetátalakítási időszak után is állami támogatásra szorulna. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a felosztás időpontjában a Citadele-nél elhelyezett 103 millió LVL összegű állami tőke „visszafizetésre” kerül, mivel Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Citadele-t 2014. december 31-ig értékesíti (lásd a (76) preambulumbekezdést).
(143)
A Bizottság a fentiekre tekintettel úgy ítéli meg, hogy a Citadele új üzleti modellje hosszú távon fenntartható és életképes. Ezért az átszervezett bank saját erejéből és a vonatkozó követelményeket betartva képes lesz megállni a helyét a piacon, és életképességét még egy jelentősen változó környezet sem fogja veszélyeztetni. Következésképp a Bizottság véleménye szerint a Parex szerkezetátalakítási terve megfelel a szerkezetátalakítási közlemény hosszú távú életképesség helyreállítására vonatkozó követelményeinek.
(144)
A szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza szerint a bankoknak és a részvényeseknek a lehető legnagyobb mértékben részt kell venniük a szerkezetátalakításban annak érdekében, hogy a támogatást a lehető legalacsonyabb szintre korlátozzák, kiküszöböljék a verseny torzulását, és kezeljék a morális kockázatokat. Ez a követelmény arra utal, hogy a bankoknak saját erőforrásból, például eszközértékesítés révén kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást, míg a részvényeseknek lehetőség szerint át kell vállalniuk a bank veszteségeit. A szerkezetátalakítási támogatás a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja alapján azokra a költségekre korlátozódik, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.
(145)
A végleges szerkezetátalakítási terv a 2009. május 11-én benyújtott eredeti tervtől eltérően egyértelmű célkitűzéseket fogalmaz meg, és nem arra az üzleti tevékenység bővítésére irányuló stratégiára épít, amelyet eredetileg a Parex számára felvázoltak. Ez a célzott megközelítés hozzájárult a szükséges támogatás mértékének csökkentéséhez. A Bizottság ebben a vonatkozásban a javasolt értékesítéseket, a Citadele mérlegösszegének csökkentését, valamint a Parex […] kedvezőnek értékeli. Különösen előnyösnek tekinti azt, hogy az eszközök értékesítéséből származó bevételek fedezik a szerkezetátalakítási költségek egy részét, és ezáltal csökkentik a szükséges támogatás mértékét. A Bizottság kiemeli, hogy a lett hatóságok rendelkezésre bocsátották a tervezett értékesítések részletes ütemezését, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy ellenőrző megbízottat és elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelölnek ki annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások betartását biztosítsák. A Bizottság - azzal kapcsolatban, hogy a bank az általa előteremtett belső források révén hozzájárul a szerkezetátalakítási költségek viseléséhez - megjegyzi, hogy a bank messzeható költségcsökkentési intézkedéseket vezet be.
(146)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a már bevezetett intézkedések és azok, amelyekre Lettország kötelezettséget vállalt, biztosítják, hogy a saját eszközöket felhasználják, és hogy a Parex magántőkései megfelelő mértékben hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.
(147)
A Parex korábbi többségi részvényeseinek teherviselését az mutatja, hogy Lettország a bankban lévő teljes részvénytulajdonukat 2 LVL jelképes összeg ellenében vette át. Törölték őket a részvényesek közül, ezért úgy lehet tekinteni, hogy ezáltal viselték a Parex kudarcának a következményeit. A Parex korábbi többségi részvényeseinek eltávolításán túlmenően a kisebbségi részvényesek tulajdonrésze - az állam, valamint az EBRD általi feltőkésítés eredményeként - jelentősen felhígult. Tulajdonrészük a korábbi 15,2 %-os szintről a jelenlegi 3,7 %-os szintre csökkent, és a felosztás után is a Parexnél maradnak ([…]). Ezek az intézkedések jelzésértékűek az erkölcsi kockázat elleni küzdelem tekintetében.
(148)
Ezenkívül az eredeti részvényesek alárendelt kölcsöntőkéje a Parex hátrasorolt kötelezettségei közé tartozik. A Parex eszközeinek felszámolása alapesetben nem számol azzal, hogy az ebből származó bevételek a bank elsőrendű kötelezettségein túlmenően elegendő fedezetet nyújtanak egyéb kötelezettségekre is. Mivel az alárendelt kölcsönök a 2015-2018 közötti időszakban esedékessé válnak, és az állam csak a Parex tőkéjére ad támogatást […], és ugyanakkor az állami betétekért megfelelő ellentételezésben részesül, valószínűleg az alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai viselik majd a veszteségeket befektetett tőkéjük alapján […].
(149)
A bank korábbi tőketulajdonosainak saját hozzájárulása megfelelően kezeli a morális kockázatokat. Következésképp a Parex szerkezetátalakítási terve gondoskodik a terhek megfelelő megosztásáról és a szerkezetátalakításhoz történő saját hozzájárulásról. A végleges szerkezetátalakítási terv megfelel a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakaszában foglaltaknak.
(150)
A szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza előírja, hogy a szerkezetátalakítási tervnek olyan intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek csökkentik a verseny torzulását, és versenyképes bankszektort biztosítanak. Ezeknek az intézkedéseknek továbbá azt is biztosítaniuk kell, hogy az állami támogatást ne használják versenyellenes magatartás támogatására.
(151)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a végleges szerkezetátalakítási tervben foglalt intézkedéscsomag az eredeti szerkezetátalakítási tervhez képest lényeges előrelépést jelent, és azokra a vitás kérdésekre is megoldást nyújt, amelyeket a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felvetett. A Bizottság - a jelentős értékesítésekre, a piackorlátozó intézkedésekre, valamint a bank méretének csökkentésére tekintettel (lásd a 20. táblázatot) - úgy ítéli meg, hogy a terv olyan intézkedéscsomagot tartalmaz, amely megfelelően hozzájárul az egyenlő feltételek és a versenypiac fenntartásához. A bejelentett tervben foglalt és az üzleti tevékenység bővítésén alapuló kezdeti stratégiát, amellyel kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatban számos aggályt fogalmazott meg, megváltoztatták, és a végleges szerkezetátalakítási terv a bank méretének jelentős csökkentésén alapul, ami egyrészt a bank mérlegfőösszegének, másrészt a fő piacokon elfoglalt piaci részesedésének csökkentését jelenti.
20. táblázat
A Citadele méretének csökkentése, valamint jelenlétének visszaszorítása a fő piacokon
A Citadele eszközei a Parex válság előtti eszközkészletéhez viszonyítva
A Citadele a szerkezetátalakítási időszak végén,
2014. év
(a növekményt beleértve)
A piaci részesedés csökkenése a fő hitelpiacokon a szerkezetátalakítás végén
(a növekményt beleértve)
A piaci részesedés csökkenése a betéti piacokon (a fő tevékenység és a vagyonkezelési üzletág) a szerkezetátalakítás végén (a növekményt beleértve)
A felosztás után: 44 %
(eszközök összesen - 1,9 milliárd EUR összeggel csökkentve);
A FÁK-hitelek értékesítését figyelembe véve ([…] év): [35-50] %
(eszközök összesen - [1,6-2,3] milliárd EUR összeggel csökkentve)
[40-55] % ([1,9-2,3] milliárd EUR összeggel csökkentve)
A válság előtti 11,7 %-os piaci részesedés szemben a 2014. évi [ 7] %-os piaci részesedéssel (felső korlát): a piaci jelenlét [50-60] %-kal csökkentve
A válság előtti 20 %-os piaci részesedés (33) szemben a [ 13] %-os piaci részesedéssel (2015-re [ 10] %-ra csökkentve): a piaci jelenlét [55-65] %-kal csökkentve
(152)
A bank szerkezetátalakítása azt is magában foglalja, hogy a bank jelenléte a fő piaci szegmensekben lényegesen csökken. Először is a Citadele - a szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtásának eredményeként - a teljes eszközállományát mintegy 60 %-kal, míg a piaci jelenlétét a fő piacain - a Parex válság előtti piaci jelenlétéhez képest - több mint 50 %-kal csökkenti. A bank piaci jelenlétének visszaszorítása, valamint a tervezett értékesítések az érintett piaci szegmenseket szabaddá teszik a versenytársak számára. Másodsorban - a 2.5. szakaszban említettek szerint - vagy Lettország értékesíti a Citadele-t legkésőbb 2014. december 31-ig, vagy egy elidegenítésért felelős vagyonkezelő 2015. december 31-ig, valamint a vagyonkezelési üzletág is […]-ig (a Citadele keretén belül vagy arról leválasztva) eladásra kerül, így az esetleg kárt szenvedett versenytársak megszerezhetik ezeket az üzletágakat. Az értékesítést a verseny torzulásának korlátozása érdekében tett intézkedésnek lehet tekinteni. (34)
(153)
A verseny torzulásának korlátozása érdekében tett intézkedéseket azért is találták megfelelőnek, mivel a szerkezetátalakítás alatt lévő bank összmérete viszonylag kicsi (mintegy 2,2 milliárd EUR). A szerkezetátalakítás után csak a fő tevékenységei maradnak meg. Ezek közül a legfontosabb a Citadele jelenléte Lettországban, amelynek piaca már így is meglehetősen koncentrált, és azon néhány külföldi bank tölt be meghatározó szerepet (35). A Citadele piaci részesedésére vonatkozó, a hitelpiacon [4-7] %-os, illetve a betéti piacon [7-10] %-os felső határ megállapítása (lásd a (77) preambulumbekezdést) a verseny esetleges torzulásának megfelelő mérsékléseként tekinthető, ha összevetjük a bank válság előtti piaci részesedésével, amely a hitelpiacon 12 %-os, a betéti piacon pedig mintegy 20 %-os volt.
(154)
A bank korlátozott mértékben van jelen egyéb földrajzi piacokon, és jelenlétének felső határát - a verseny esetleges torzulásának további korlátozása érdekében - úgy állapítják meg, hogy az ne haladja meg a litván hitel- és betéti piacon a [ 4] %-os, az észt hitelpiacon a [ 1,5] %-os és az észt betéti piacon a [ 2,5] %-os, valamint a svéd és német betéti piacokon a [ 0,5] %-os piaci részesedést (lásd a (77) és a (78) preambulumbekezdéseket). A felső korlát ezeken a piacokon korlátozott növekedést tesz lehetővé azért, hogy a bank diverzifikálhassa finanszírozási forrásait. Lettország jelenlegi makrogazdasági környezete megnehezíti a külső alapok bevonását. A lett illetőséggel rendelkezők betétállománya jóval alacsonyabb, mint a teljes hitelportfólió ebben a tagállamban. A bank fő versenytársai külföldi székhellyel rendelkező anyavállalataiktól támogatásban részesülnek. Ezért elfogadható, hogy a Citadele számára - finanszírozási alapjának diverzifikációja érdekében - elengedhetetlen, hogy külföldön is rendelkezzen némi pénzalappal (Svédországban és Németországban egy-egy bankfiókkal). Tekintettel arra, hogy a bank igen csekély mértékben van jelen ezeken a piacokon, és hogy életképességéhez diverzifikált finanszírozási forrásokra van szükség, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ezekre a piacokra megállapított felső korlát megfelelő.
(155)
A Bizottság üdvözli továbbá az állami támogatás reklámozására vonatkozó tilalmat, amely megakadályozza, hogy a Citadele a támogatást versenyellenes piaci magatartásra használja fel, továbbá a felvásárlási tilalmat, amely azt biztosítja, hogy a bank az állami támogatást ne a versenytársak felvásárlására használja. A Citadele ezenkívül nem növelheti bankfiókjai számát.
(156)
A felosztás után a Parex és leányvállalatai - a bank várhatóan nyolc éves fennmaradása során - eredményesen […]. Ez az időtartam megfelelőnek tekinthető arra, hogy az eszközhasznosítási folyamatok és az eszközök értékesítése anélkül záruljon le, hogy az eszközöket likvidációs értéken kellene értékesíteni.
(157)
Noha a Parex megtarthatja banki engedélyét, sem a Parex, sem a leányvállalatai nem folytathatnak új tevékenységeket: kizárólag az eszközeik kezeléséhez és értékesítéséhez szükséges feladatokat láthatják el. A Parex különösen nem keletkeztethet új hiteleket, és nem gyűjthet új lakossági betéteket (lásd a (84) és (85) preambulumbekezdéseket). […]-ig valamennyi lízingtevékenységét leépíti vagy értékesíti.
(158)
Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy a további tőkebevonást időben ([…]) és értékben (legfeljebb 218,7 millió LVL) szigorúan korlátozza (lásd a fenti (87) preambulumbekezdést).
(159)
A Bizottság a fentiekre tekintettel megállapítja, hogy a Parex számára (a felosztást követően) nyújtandó támogatást a lehető legalacsonyabb szintre korlátozták […], és ezáltal kiküszöbölték az indokolatlan versenytorzulást.
(160)
Ennek megfelelően az intézkedések nagyságrendje és jellege, különösen a jelentős méretcsökkentés, valamint a piaci jelenlét visszaszorítása, továbbá a Citadele és a Parex vonatkozásában javasolt, ésszerű időn belül megvalósítható értékesítés az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölése érdekében elegendőnek és megfelelőnek tekinthető. Ezenkívül a szerkezetátalakítás mélysége és a Citadele értékesítése kellőképpen kompenzálja az esetlegesen nem megfelelő ellentételezésből és visszakövetelésből származó versenytorzulást.
(161)
A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja előírja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. A lett hatóságok ennek megfelelően kötelezettséget vállaltak arra, hogy ennek a határozatnak a dátumától kezdődően a Citadele és a Parex vonatkozásában félévente jelentéseket küldenek a Bizottság részére.
(162)
Lettország kötelezettséget vállalt továbbá arra, hogy ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki ellenőrzi a kötelezettségvállalások betartását, és elküldi a jelentéseket a Bizottságnak.
(163)
A Bizottság megállapítja, hogy a Parex e határozat 2. szakaszában ismertetett szerkezetátalakítási terve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető, és az életképesség, a terhek megosztása, valamint a verseny torzulásának mérséklésére tett intézkedések tekintetében megfelel a szerkezetátalakítási közlemény követelményeinek.
(164)
Lettország kivételesen elfogadja, hogy ezt a határozatot angol nyelven hagyják jóvá,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tekintettel a szerkezetátalakítási tervre és a Lett Köztársaság kötelezettségvállalásaira, a Bizottság a Lett Köztársaság által az AS Parex és az AS Citadele számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek találta.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.