PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
A BIZOTTSÁG 1034/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. október 17.)
a légiforgalmi szolgáltatások és a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonsági felügyeletéről és a 691/2010/EU rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (léginavigációs-szolgálati rendelet) (1) és különösen annak 4. cikkére,
tekintettel a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (légtérrendelet) (2) és különösen annak 6. cikkére,
tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 8b. cikkére,
mivel:
(1)
A 216/2008/EK rendelet alapján a Bizottságnak - amelynek munkáját az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) segíti - megfelelő végrehajtási szabályokat kell elfogadnia a hatékony légiforgalmi szolgáltatás (ATM) repülésbiztonsági felügyeleti funkciójának végrehajtására vonatkozó repülésbiztonsági szabályozási követelmények megállapítására vonatkozóan. A 216/2008/EK rendelet 8b. cikke előírja, hogy a végrehajtási szabályok kidolgozásának az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (keretrendelet) (4) 5. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott rendeleteken kell alapulniuk. Ez a rendelet a légi forgalom szervezésében ellátandó repülésbiztonsági felügyeletről és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. november 8-i 1315/2005/EK bizottsági rendeleten (5) alapul.
(2)
Az illetékes hatóságok szerepének és funkciójának további meghatározására van szükség a 216/2008/EK rendelet, az 549/2004/EK rendelet, az 550/2004/EK rendelet és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (átjárhatósági rendelet) (6) rendelkezései alapján. Ezek a rendeletek magukban foglalják a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonságára vonatkozó követelményeket. Noha a szolgáltatók felelősek a léginavigációs szolgálatok biztonságos ellátásáért, a tagállamoknak hatékony felügyeletet kell biztosítaniuk az illetékes hatóságok révén.
(3)
Ez a rendelet az 549/2004/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének és a 216/2008/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően nem terjed ki a katonai műveletekre és kiképzésre.
(4)
Az illetékes hatóságoknak biztonsági szabályozási ellenőrzéseket és felülvizsgálatokat kell végrehajtaniuk e rendeletnek megfelelően a 216/2008/EK rendelet és az 550/2004/EK rendelet által előírt megfelelő ellenőrzések és vizsgálatok részeként.
(5)
Az illetékes hatóságoknak fontolóra kell venniük az e rendeletben foglalt repülésbiztonsági felügyeleti megközelítés alkalmazását adott esetben más felügyeleti területeken is a hatékony és következetes felügyelet megvalósítása érdekében.
(6)
A léginavigációs szolgálatok, valamint a légiforgalmiáramlás-szervezés (ATFM) és a légtérgazdálkodás (ASM) is funkcionális rendszereket alkalmaz, amelyek lehetővé teszik a légi közlekedés irányítását. A funkcionális rendszerek bármilyen módosítását ezért repülésbiztonsági felügyelet alá kell vonni.
(7)
Az illetékes hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek abban az esetben, ha egy rendszer vagy egy rendszerelem nem felel meg a vonatkozó követelményeknek. Ebben az összefüggésben és különösen, ha repülésbiztonsági irányelvet kell kibocsátani, az illetékes hatóságnak mérlegelnie kell az 552/2004/EK rendelet 5. vagy 6. cikkében említett nyilatkozat kibocsátásában érintett bejelentett szervezetek utasítását a szóban forgó műszaki rendszert érintő speciális vizsgálatok elvégzésére.
(8)
Az illetékes hatóságok éves repülésbiztonsági felügyeleti jelentésének hozzá kell járulnia a repülésbiztonsági felügyelet átláthatóságához és elszámoltathatóságához. E repülésbiztonsági jelentéseket a Bizottságnak, az Ügynökségnek és az illetékes hatóságot kijelölő vagy létrehozó tagállamnak kell címezni. Az éves repülésbiztonsági felügyeleti jelentéseket emellett a regionális együttműködés, a 216/2008/EK rendelet szerinti szabványosítási vizsgálat és a repülésbiztonsági felügyelet nemzetközi figyelemmel kísérése összefüggésében kell felhasználni. A repülésbiztonsági jelentésnek az alábbiakkal kapcsolatban kell releváns információkat tartalmaznia: a repülésbiztonsági teljesítmény figyelemmel kísérése, a felügyelt szervezetek megfelelése az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek, a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések programja, a repülésbiztonsági érvek felülvizsgálata, az illetékes hatóság által elfogadott eljárásokkal összhangban a szervezetek által a funkcionális rendszerekben végrehajtott változtatások, valamint az illetékes hatóságok által kibocsátott repülésbiztonsági irányelvek.
(9)
A 216/2008/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése és az 550/2004/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján az illetékes hatóságoknak meg kell tenniük az egymás közötti szoros együttműködéshez szükséges megfelelő lépéseket azon léginavigációs szolgáltatók kellő felügyeletének biztosítása érdekében, amelyek a tanúsítványt kibocsátó tagállamtól eltérő tagállam felelősségi körébe tartozó légtérrel kapcsolatos szolgálatokat látnak el. A 216/2008/EK rendelet 15. cikke szerint az illetékes hatóságoknak különösen a szervezetek repülésbiztonsági felügyeletével kapcsolatos megfelelő információkat kell kicserélniük.
(10)
Az Ügynökségnek folytatnia kell e rendelet rendelkezéseinek vizsgálatát, különösen a változtatások repülésbiztonsági felügyeletéhez kapcsolódó rendelkezéseket, és e változtatásoknak az átfogó rendszerszemléletű megközelítéshez való igazítása céljából véleményt kell nyilvánítania, figyelembe véve a rendelkezések illeszkedését a polgári repülésbiztonság jövőbeli közös szabályozási struktúrájához, valamint az érdekelt felek és az illetékes hatóságok által a repülésbiztonsági felügyelet területén szerzett tapasztalatokat. Az Ügynökség véleményének továbbá abban is szerepet kell játszania, hogy könnyebbé váljék a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) nemzeti repülésbiztonsági programjának Unión belüli átfogó rendszerszemléletű megközelítés keretében történő végrehajtása.
(11)
Az 551/2004/EK rendelet szerinti egyes hálózati funkciók végrehajtása megköveteli, hogy az érintett jogalanyok megfeleljenek bizonyos repülésbiztonsági követelményeknek. E követelmények, melyeket a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. július 7-i 677/2011/EU bizottsági rendelet (7) ír elő, annak biztosítását célozzák, hogy a jogalanyok vagy szervezetek biztonságos módon működhessenek. Ezek a szervezeti repülésbiztonsági követelmények, amelyek igen hasonlóak az 1035/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (8) meghatározott követelményekhez, de hozzá vannak igazítva a hálózati funkciókkal kapcsolatos repülésbiztonsági feladatkörökhöz. A polgári légi közlekedést érintő repülésbiztonsági szabályozás átfogó rendszerszemléletű megközelítésének támogatása érdekében e követelmények végrehajtását ugyanúgy felügyelni kell, mint a léginavigációs szolgáltatók esetében.
(12)
A európai légi közlekedés jövőbeni szabályozási keretrendszerével foglalkozó magas szintű munkacsoport 2007. júliusi ajánlásaiban kiemelte annak szükségességét, hogy szét kell választani a hatósági felügyelet, valamint a légiforgalmi szolgáltatások és funkciók ellátását. Összhangban ezzel az elvvel, az 551/2004/EK rendelet 6. cikke értelmében az ATM-hálózati funkciók ellátására kijelölt jogalanyt megfelelő felügyelet alá kell vonni. Mivel az Ügynökségre a 216/2008/EK rendelet 22a. cikke értelmében már ráruházták a páneurópai ATM/ANS szolgáltatókat érintő független repülésbiztonsági felügyeleti funkciót, teljes mértékben összhangban lenne az európai repülésbiztonsági politikával, ha rábíznák a Bizottság támogatását abban a tevékenységben, amely során az ugyanezt a feladatot látja el az európai hálózati funkciókat érintően.
(13)
Az 1315/2007/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.
(14)
A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendeletet (9) az e rendelethez való igazítása céljából módosítani kell.
(15)
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A rendelet tárgya és alkalmazási köre
(1) Ez a rendelet megállapítja az általános légi forgalom léginavigációs szolgálataival, légiforgalmiáramlás-szervezésével (ATFM), légtérgazdálkodásával (ASM) és egyéb hálózati funkciókkal kapcsolatos repülésbiztonsági felügyelet illetékes hatóságok általi gyakorlására alkalmazandó követelményeket.
(2) E rendeletet az illetékes hatóságok és a nevükben eljáró minősített szervezetek tevékenységére kell alkalmazni a léginavigációs szolgálatok, az ATFM, az ASM és egyéb hálózati funkciók repülésbiztonsági felügyelete tekintetében.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében és a 216/2008/EK rendelet 3. cikkében foglalt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni. Ugyanakkor az 549/2004/EK rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében foglalt „tanúsítvány” fogalom nem alkalmazandó.
E rendelet alkalmazásában továbbá:
1. „helyreállító intézkedés”: az észlelt meg nem felelés okainak megszüntetésére szolgáló intézkedés;
2. „funkcionális rendszer”: valamely ATM-vonatkozású funkció végrehajtását szolgáló rendszerek, eljárások és emberi erőforrások együttese;
3. „hálózatirányító”: az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) vagy (6) bekezdésének értelmében az említett cikkben és az ebben a rendeletben foglalt feladatok ellátásával megbízott független és illetékes szerv;
4. „hálózati funkciók”: az 551/2004/EK rendelet 6. cikkében foglalt meghatározott funkciók;
5. „szervezet”: vagy léginavigációs szolgáltató, vagy légiforgalmiáramlás-szervezést vagy légtérgazdálkodást végző, illetve egyéb hálózati funkciót ellátó jogalany;
6. „eljárás”: kölcsönösen összefüggő vagy egymásra kölcsönösen ható tevékenységek összessége, amely a bemenetet kimenetté alakítja;
7. „repülésbiztonsági érv”: annak igazolása vagy arra vonatkozó bizonyíték, hogy egy funkcionális rendszerre vonatkozóan javasolt változtatást végre lehet hajtani a repülésbiztonsági szabályozási követelményekkel összhangban fennálló szabályozási kerettel létrehozott célokon vagy szabványokon belül;
8. „repülésbiztonsági irányelv”: az illetékes hatóság által kibocsátott vagy elfogadott dokumentum, amely a repülésbiztonság helyreállítása érdekében valamely funkcionális rendszeren intézkedések végrehajtását rendeli el, ha bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy egyébként a repülésbiztonság veszélybe kerülne;
9. „repülésbiztonsági célkitűzés”: a veszély bekövetkeztének várható legnagyobb gyakoriságára vagy valószínűségére vonatkozó minőségi vagy mennyiségi meghatározás;
10. „repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzés”: az illetékes hatóság által vagy annak nevében végrehajtott szisztematikus és független vizsgálat, amelynek célja annak megállapítása, hogy az eljárásokkal és azok eredményeivel, illetve a termékekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos, a repülésbiztonsággal összefüggő teljes körű szabályozások vagy azok elemei megfelelnek-e a repülésbiztonságra vonatkozóan előírt rendelkezéseknek, végrehajtásuk hatékonyan valósult-e meg, és alkalmasak-e a várt eredmények elérésére;
11. „repülésbiztonsági szabályozási követelmények”: uniós vagy nemzeti rendelkezésekben a léginavigációs szolgálatok vagy az ATFM- és ASM-funkciók vagy egyéb hálózati funkciók ellátására vonatkozóan meghatározott követelmények, amelyek az e szolgálatok és funkciók ellátásával kapcsolatos műszaki és működési képességre és alkalmasságra, azok repülésbiztonság-irányítására, valamint a rendszerekre, annak elemeire és a kapcsolódó eljárásokra vonatkoznak;
12. „repülésbiztonsági követelmény”: a kockázatkezelési stratégia alapján meghatározott kockázatcsökkentés, amely valamely konkrét repülésbiztonsági célkitűzést valósít meg, beleértve a szervezeti, működési, eljárási, funkcionális, teljesítmény- és átjárhatósági követelményeket vagy környezeti jellemzőket;
13. „ellenőrzés”: meghatározott követelmények teljesítésének objektív bizonyíték szolgáltatása révén történő megerősítése;
14. „páneurópai ATM/ANS”: olyan tevékenység, amelyet a legtöbb vagy valamennyi tagállam felhasználói számára terveztek és hoztak létre, és amely a Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területhez tartozó légtéren túlra is kiterjeszthető.
3. cikk
A felügyeletet végző illetékes hatóságok
E rendelet alkalmazásában a léginavigációs szolgáltatói tanúsítványoknak - az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének (8) bekezdésével és a 216/2008/EK rendelet 11. cikkével összhangban történő - kölcsönös elismerésének sérelme nélkül a felügyeletet végző illetékes hatóság:
a)
azon szervezetek esetében, amelyeknél a gazdasági tevékenység elsődleges helyszíne és - ha van ilyen - a központi iroda valamely tagállamban található, és a szervezet a léginavigációs szolgálatot ebben a tagállamban végzi, az adott tagállam által kijelölt vagy létrehozott nemzeti felügyeleti hatóság;
b)
azon szervezetek esetében, amelyeknél az 550/2004/EK rendelet 2. cikke szerinti, tagállamok közötti megállapodások az (1) bekezdéstől eltérően rendelkeznek a repülésbiztonsági felügyelettel kapcsolatos felelősségről, a szóban forgó megállapodások által kijelölt vagy létrehozott illetékes hatóság(ok). Ezeknek a megállapodásoknak összhangban kell lenniük az 550/2004/EK rendelet 2. cikke (3)-(6) bekezdésében meghatározott követelményekkel;
c)
azon szervezetek esetében, amelyek légiforgalmi szolgáltatást vagy léginavigációs szolgálatokat a Szerződés hatálya alá tartozó terület légterében biztosítanak, de amelyeknél a gazdasági tevékenység elsődleges helyszíne és - ha van ilyen - a központi iroda nem a Szerződés hatálya alá tartozó területen található, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség);
d)
azon szervezetek esetében, amelyek páneurópai légiforgalmi szolgáltatást vagy léginavigációs szolgálatokat biztosítanak, valamint egyéb hálózati funkciókat látnak el a Szerződés hatálya alá tartozó terület légterében, az Ügynökség.
4. cikk
Repülésbiztonsági felügyeleti funkció
(1) A léginavigációs szolgálatokra, valamint az ATFM-re, az ASM-re és egyéb hálózati funkciókra alkalmazandó követelmények felügyeletének részeként az illetékes hatóságok repülésbiztonsági felügyeletet gyakorolnak e tevékenységek biztonságos ellátásának figyelemmel kísérése érdekében, valamint annak ellenőrzése céljából, hogy betartásra kerültek-e az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelmények és azok végrehajtási rendelkezései.
(2) A több tagállam felelősségi körébe tartozó légtérre kiterjedő funkcionális légtérblokkokban tevékenykedő szervezetek felügyeletéről szóló megállapodás megkötésekor vagy határon átnyúló szolgáltatások esetében az érintett tagállamok úgy határozzák meg és osztják el a repülésbiztonsági felügyelet tekintetében gyakorolt felelősséget, hogy az biztosítsa, hogy:
a)
e rendelet minden egyes rendelkezésének végrehajtása tekintetében egyértelműen meg legyenek határozva a felelősségi körök;
b)
a tagállamok rálátással rendelkezzenek a repülésbiztonsági felügyelet mechanizmusaira és eredményeire;
c)
megvalósuljon a releváns információk cseréje a felügyeleti hatóság(ok) és a tanúsító hatóság között.
A tagállamok rendszeresen felülvizsgálják a megállapodást és annak gyakorlati végrehajtását, különösen az elért repülésbiztonsági teljesítmény szempontjából.
(3) A funkcionális légtérblokkokban tevékenykedő szervezetek felügyeletéről szóló megállapodás megkötésekor vagy határon átnyúló olyan szolgáltatások esetében, amelynél az illetékes hatóság legalább az egyik szervezet vonatkozásában a 3. cikk b) bekezdése értelmében az Ügynökség, az érintett tagállamok egyeztetnek az Ügynökséggel annak érdekében, hogy a (2) bekezdés a), b) és c) pontja teljesüljön.
5. cikk
A repülésbiztonsági teljesítmény nyomon követése
(1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak az elért repülésbiztonsági szintek rendszeres nyomon követéséről és értékeléséről annak megállapítása érdekében, hogy azok megfelelnek-e a hatóságok felelősségi körébe tartozó légtérblokkokban alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek.
(2) Az illetékes hatóságok a repülésbiztonság nyomon követéséből származó eredményeket különösen azon területek meghatározására használják fel, ahol a repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek való megfelelés ellenőrzése elsődleges fontosságú.
6. cikk
A repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek való megfelelés ellenőrzése
(1) Az illetékes hatóságok eljárást állapítanak meg az alábbiak ellenőrzése céljából:
a)
az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek való megfelelés a léginavigációs szolgálatok ellátásához szükséges tanúsítvány - ideértve az ahhoz kapcsolt, a repülésbiztonsággal összefüggő feltételeket is - kibocsátását vagy megújítását megelőzően;
b)
az 550/2004/EK rendelet 8. cikkével összhangban kibocsátott kijelölési jogi aktusban meghatározott, a repülésbiztonsággal összefüggő kötelezettségeknek való megfelelés;
c)
a szervezeteknek az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek való folyamatos megfelelése;
d)
az alábbiak valamelyikében meghatározott repülésbiztonsági célkitűzések, repülésbiztonsági követelmények és a repülésbiztonsággal összefüggő egyéb feltételek végrehajtása:
i.
a rendszerek ellenőrzésére vonatkozó nyilatkozatok, ideértve minden lényeges, a rendszerelemek megfelelésére vagy alkalmazhatóságára vonatkozó, az 552/2004/EK rendeletnek megfelelően kiadott nyilatkozatot;
ii.
a léginavigációs szolgálatokra, ATFM-re, az ASM-re és a hálózatirányítóra alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményekben előírt kockázatelemzési és kockázatcsökkentő eljárások;
e)
a repülésbiztonsági irányelvek végrehajtása.
(2) Szükséges, hogy az (1) bekezdésben említett eljárás:
a)
dokumentált eljárásokon alapuljon;
b)
kifejezetten a repülésbiztonsági felügyelet személyzetének szánt, a személyzet feladatának ellátására vonatkozó iránymutatást tartalmazó dokumentációval legyen alátámasztva;
c)
jelezze az érintett szervezet számára a repülésbiztonsági felügyeleti tevékenység eredményeit;
d)
a 7., 9. és 10. cikkel összhangban elvégzett repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzéseken és vizsgálatokon alapuljon;
e)
lássák el az illetékes hatóságot az 549/2004/EK rendelet 9. cikkében, az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének (7) bekezdésében és a 216/2008/EK rendelet 10., 25. és 68. cikkében előírt intézkedéseket is tartalmazó további intézkedések támogatásához szükséges bizonyítékkal olyan helyzetekben, amikor a repülésbiztonsági szabályozási követelmények nem teljesülnek.
7. cikk
Repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések
(1) Az illetékes hatóságok vagy az általuk megbízott minősített szervezetek repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzéseket végeznek.
(2) Az (1) bekezdésben említett repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések:
a)
bizonyítékokkal látják el az illetékes hatóságokat az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek és a végrehajtási rendelkezéseknek való megfelelés tekintetében a javító vagy a helyreállító intézkedések szükségességének értékelése révén;
b)
függetlenek az érintett szervezet által a repülésbiztonság-irányítási vagy minőségirányítási rendszerei részeként elvégzett belső ellenőrzési tevékenységektől;
c)
elvégzése a 12. cikkben foglalt követelményekkel összhangban képesített ellenőrök által történik;
d)
a teljes végrehajtási rendelkezésekre vagy azok elemeire, valamint az eljárásokra, a termékekre vagy a szolgáltatásokra alkalmazandók;
e)
meghatározzák, hogy:
i.
a végrehajtási rendelkezések megfelelnek-e vagy sem a repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek;
ii.
a megtett intézkedések megfelelnek-e vagy sem a végrehajtási rendelkezéseknek;
iii.
a megtett intézkedések eredményei megfelelnek-e vagy sem a végrehajtási rendelkezésektől várt eredményeknek;
f)
a 8. cikkel összhangban a megállapított meg nem felelések kijavításához vezetnek.
(3) Az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet 8. cikkében előírt vizsgálati programon belül az illetékes hatóságok megállapítják, és legalább évente frissítik a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések programját annak érdekében, hogy az:
a)
kiterjedjen valamennyi, potenciális repülésbiztonsági aggályokat felvető területre, és elsősorban azokra a területekre, amelyeken problémákat állapítottak meg;
b)
kiterjedjen valamennyi, az illetékes hatóság felügyelete alatt működő szervezetre, szolgálatra és hálózati funkcióra;
c)
biztosítsa, hogy az ellenőrzéseket a szervezetek tevékenységéből eredő kockázat szintjével arányos módon hajtsák végre;
d)
biztosítsa, hogy kétéves időszakon keresztül megfelelő ellenőrzéseket végezzenek annak vizsgálata céljából, hogy ezek a szervezetek a funkcionális rendszer valamennyi területén megfelelnek-e az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek;
e)
biztosítsa a helyreállító intézkedések végrehajtásának nyomon követését.
(4) Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy módosítják az előzetesen megtervezett ellenőrzések hatókörét, és amennyiben szükséges, további ellenőrzésekről is határozhatnak.
(5) Az illetékes hatóságok határoznak arról, hogy mely rendelkezések, elemek, szolgáltatások, funkciók, termékek, helyszínek és tevékenységek tekintetében kell ellenőrzést végezni a meghatározott időszakon belül.
(6) Az ellenőrzés során tett észrevételeket és a megállapított meg nem feleléseket dokumentálni kell. A meg nem felelést bizonyítékkal kell alátámasztani, és azoknak az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek, valamint végrehajtási rendelkezéseknek a szempontjából kell meghatározni, amelyek alapján az ellenőrzést végezték.
(7) Ellenőrzési jelentést kell készíteni, amely részletes információkat tartalmaz a meg nem felelésre vonatkozóan.
8. cikk
Helyreállító intézkedések
(1) Az illetékes hatóság közli az ellenőrzés megállapításait az ellenőrzött szervezettel, és ezzel egyidejűleg az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményekben előírt bármely kiegészítő intézkedés sérelme nélkül a megállapított meg nem felelésekre vonatkozóan helyreállító intézkedéseket kér.
(2) Az ellenőrzött szervezet meghatározza a meg nem felelés korrigálásához szükségesnek ítélt helyreállító intézkedéseket, valamint a végrehajtásukhoz szükséges időkeretet.
(3) Az illetékes hatóság értékeli az ellenőrzött szervezet által meghatározott helyreállító intézkedéseket és azok végrehajtását, valamint elfogadja azokat, amennyiben az értékelés arra a következtetésre jut, hogy elegendőek a meg nem felelések kezelésére.
(4) Az ellenőrzött szervezet hozzákezd az illetékes hatóság által elfogadott helyreállító intézkedések bevezetéséhez. A helyreállító intézkedéseket és az azokat követő folyamatot az illetékes hatóság által elfogadott határidőn belül le kell zárni.
9. cikk
A funkcionális rendszereket érintő változtatások repülésbiztonsági felügyelete
(1) A szervezetek csak az illetékes hatóságuk által elfogadott eljárásokat alkalmaznak annak eldöntése során, hogy eszközölnek-e vagy sem repülésbiztonsággal összefüggő változtatásokat a funkcionális rendszereikben. A légiforgalmi szolgáltatók és a távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgáltatásokat nyújtók esetében az illetékes hatóság az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet keretében fogadja el ezeket az eljárásokat.
(2) A szervezetek bejelentik az illetékes hatóságuknál a repülésbiztonsággal összefüggésben tervezett valamennyi változtatást. E célból az illetékes hatóságok a nemzeti joggal összhangban megfelelő igazgatási eljárásokat határoznak meg.
(3) A szervezetek az e cikk (1) bekezdésében említett eljárásokat követve végrehajthatják a bejelentett változtatásokat, kivéve, ha a 10. cikk alkalmazandó.
10. cikk
A tervezett változtatásokra vonatkozó felülvizsgálati eljárás
(1) Az illetékes hatóság az új funkcionális rendszerekre vagy a valamely szervezet által javasolt, már meglévő funkcionális rendszereket érintő változtatásokra vonatkozó repülésbiztonsági érveket abban az esetben vizsgálja felül:
a)
ha az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet II. melléklete 3.2.4. pontjának megfelelően elvégzett, a súlyossági fokra vonatkozó értékelés 1. vagy 2. súlyossági osztályúnak sorolja be az azonosított veszélyek potenciális hatásait; vagy
b)
ha a változtatás végrehajtása új repülési előírások bevezetését teszi szükségessé.
Ha az a) és b) ponttól eltérő esetekben az illetékes hatóság szükségesnek tartja a felülvizsgálatot, értesíti a szervezetet, hogy repülésbiztonsági felülvizsgálatot tart a bejelentett változtatásról.
(2) A felülvizsgálatot az új funkcionális rendszer vagy a meglévő funkcionális rendszert érintő javasolt változtatás által okozott kockázat szintjével arányos módon kell elvégezni.
Szükséges, hogy a felülvizsgálat:
a)
dokumentált eljárásokat alkalmazzon;
b)
kifejezetten a repülésbiztonsági felügyelet személyzetének szánt, a személyzet feladatának ellátására vonatkozó iránymutatást tartalmazó dokumentációval legyen alátámasztva;
c)
mérlegelje azokat a repülésbiztonsági célkitűzéseket, repülésbiztonsági követelményeket és egyéb, a repülésbiztonsággal összefüggő feltételeket, amelyek összefüggésben állnak a vizsgálat tárgyát képező, az alábbiakban azonosított változtatással:
i.
az 552/2004/EK rendelet 6. cikkében említett, a rendszerek ellenőrzésére vonatkozó nyilatkozatok;
ii.
az 552/2004/EK rendelet 5. cikkében említett, a rendszerek rendszerelemeinek megfelelőségére vagy alkalmazhatóságára vonatkozó nyilatkozatok; vagy
iii.
az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményekkel összhangban meghatározott kockázatelemzési és kockázatcsökkentési dokumentáció;
d)
amennyiben szükséges, határozza meg a változtatás végrehajtásához kapcsolódó további, a repülésbiztonsággal összefüggő körülményeket;
e)
értékelje a benyújtott repülésbiztonsági érvek elfogadhatóságát, figyelemmel a következőkre:
i.
a veszélyek azonosítása;
ii.
a súlyossági osztályok megállapításának következetessége;
iii.
a repülésbiztonsági célkitűzések érvényessége;
iv.
a repülésbiztonsági követelmények és a repülésbiztonsággal összefüggő egyéb meghatározott feltételek érvényessége, hatékonysága és kivitelezhetősége;
v.
annak bizonyítása, hogy a repülésbiztonsági célkitűzések, repülésbiztonsági követelmények és a repülésbiztonsággal összefüggő egyéb feltételek folyamatosan teljesülnek;
vi.
annak bizonyítása, hogy a repülésbiztonsági érvek kidolgozásához alkalmazott eljárás eleget tesz az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályozási követelményeknek;
f)
ellenőrizze azokat az eljárásokat, amelyeket a szervezetek a vizsgálat tárgyául szolgáló új funkcionális rendszerekkel vagy meglévő funkcionális rendszerek változtatásaival kapcsolatos repülésbiztonsági érvek kidolgozásához alkalmaznak;
g)
állapítsa meg, hogy szükség van-e a folyamatos megfelelés ellenőrzésére;
h)
tartalmazza azon koordinációs tevékenységeket, amelyek a légi alkalmasság és a repülési műveletek repülésbiztonsági felügyeletéért felelős hatóságok tekintetében szükségesek;
i)
értesítsen a vizsgálat tárgyát képező változtatás - adott esetben feltételes - elfogadásáról vagy indokolással ellátott el nem fogadásáról.
(3) A felülvizsgálat tárgyát képező változtatást az illetékes hatóság általi elfogadását követően lehet bevezetni.
11. cikk
Minősített szervezetek
(1) Ha az illetékes hatóság úgy határoz, hogy e rendelettel összhangban egy minősített szervezetet bíz meg a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések vagy felülvizsgálatok elvégzésével, biztosítja, hogy az 550/2004/EK rendelet 3. cikkével és a 216/2008/EK rendelet 13. cikkével összhangban a szervezet minősített szervezetek közül történő kiválasztása során alkalmazott kritériumok tartalmazzák a következőket:
a)
a minősített szervezet gyakorlattal rendelkezik a légiközlekedési jogalanyok repülésbiztonsági értékelésében;
b)
a minősített szervezet egyidejűleg nem működik közre az érintett szervezet repülésbiztonsági vagy minőségirányítási rendszerein belüli belső tevékenységekben;
c)
a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések, illetve felülvizsgálatok elvégzésében érintett teljes személyzet megfelelő képzéssel és képesítéssel rendelkezik, és megfelel e rendelet 12. cikkének (3) bekezdésében foglalt alkalmassági követelményeknek.
(2) A minősített szervezet hozzájárul ahhoz, hogy az illetékes hatóság vagy az annak nevében eljáró szerv ellenőrizhesse.
(3) Az illetékes hatóságok nyilvántartást vezetnek a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések, illetve felülvizsgálatok nevükben történő elvégzésével megbízott minősített szervezetekről. E nyilvántartásban dokumentálni kell az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek való megfelelést.
12. cikk
Repülésbiztonsági felügyeleti képesség
(1) A tagállamok és a Bizottság felelőssége biztosítani, hogy az illetékes hatóságok képesek legyenek a felügyeletük alatt működő valamennyi szervezet repülésbiztonsági felügyeletére, ideértve az e rendeletben meghatározott intézkedések végrehajtását szolgáló erőforrás elegendő mértékben való rendelkezésre állását.
(2) Az illetékes hatóságok értékelést készítenek a repülésbiztonsági felügyeleti funkcióik teljesítéséhez szükséges emberi erőforrásokról, és azt kétévente frissítik; az értékelés az e rendeletben előírt eljárások és azok alkalmazásának elemzésén alapul.
(3) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a repülésbiztonsági felügyeleti tevékenységekben érintett valamennyi személy alkalmas az előírt funkció ellátására. E célból az illetékes hatóságok:
a)
meghatározzák és dokumentálják a szervezeti struktúrán belül a repülésbiztonsági felügyeleti tevékenységeket érintő valamennyi munkakörhöz kapcsolódóan a feladatok szempontjából releváns iskolai végzettséget, képzést, műszaki és/vagy üzemeltetési ismereteket, tapasztalatot és szakképesítést;
b)
külön képzést biztosítanak azok számára, akik a szervezeti struktúrán belül a repülésbiztonsági felügyeleti tevékenységekben érintettek;
c)
biztosítják, hogy a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések elvégzésére kijelölt személyzet, ideértve a minősített szervezetektől érkező ellenőrző személyzetet is, megfelel az illetékes hatóság által meghatározott egyedi minősítő feltételeknek. A feltételek a következőkre vonatkoznak:
i.
a léginavigációs szolgálatokkal, az ATFM-mel, az ASM-mel és az egyéb hálózati funkciókkal összefüggő azon követelmények ismeretére és megértésére, amelyek alapján a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések elvégezhetők;
ii.
az értékelési módszerek alkalmazására;
iii.
egy ellenőrzés lefolytatásához szükséges képességekre;
iv.
az ellenőrök hozzáértésének értékelés útján vagy egyéb elfogadható módon történő bizonyítására.
13. cikk
Repülésbiztonsági irányelvek
(1) Az illetékes hatóság repülésbiztonsági irányelvet bocsát ki, ha egy funkcionális rendszerben olyan, a repülésbiztonságot veszélyeztető körülményt állapít meg, amely azonnali intézkedést tesz szükségessé.
(2) A repülésbiztonsági irányelv, amelyet eljuttatnak az érintett szervezetekhez, tartalmazza legalább:
a)
a repülésbiztonságot veszélyeztető körülmény meghatározását;
b)
az érintett funkcionális rendszer meghatározását;
c)
a szükséges intézkedéseket és indokolásukat;
d)
azt a határidőt, amelyen belül a szükséges intézkedéseknek meg kell felelniük a repülésbiztonsági irányelvben foglaltaknak;
e)
a hatálybalépés időpontját.
(3) Az illetékes hatóságok megküldik a repülésbiztonsági irányelv másolatát az Ügynökségnek és a többi érintett illetékes hatóságnak, különösen azoknak, amelyek a funkcionális rendszer repülésbiztonsági felügyeletében érintettek, valamint a Bizottságnak.
(4) Az illetékes hatóságok ellenőrzik az alkalmazandó repülésbiztonsági irányelveknek való megfelelést.
14. cikk
A repülésbiztonsági felügyelet nyilvántartása
Az illetékes hatóságok nyilvántartják a repülésbiztonsági felügyeleti eljárásaikra vonatkozó megfelelő dokumentumaikat és hozzáférést biztosítanak azokhoz, ideértve a repülésbiztonsági felügyeleti ellenőrzések jelentéseit, valamint a repülésbiztonsággal összefüggő egyéb, a tanúsítványokra, kijelölésekre, a változtatások repülésbiztonsági felügyeletére, a repülésbiztonsági irányelvekre és a minősített szervezetek alkalmazására vonatkozó dokumentumokat.
15. cikk
A repülésbiztonsági felügyeletre vonatkozó jelentés
(1) Az illetékes hatóságok éves jelentést készítenek az e rendelet alapján megtett repülésbiztonsági felügyeleti intézkedésekről. Az éves repülésbiztonsági felügyeleti jelentés tájékoztatást nyújt továbbá:
a)
az illetékes hatóság szervezeti felépítéséről és eljárásairól;
b)
az illetékes hatóságot létrehozó vagy kijelölő tagállam felelősségi körébe tartozó légtérről és adott esetben az illetékes hatóság felügyelete alá tartozó szervezetekről;
c)
a repülésbiztonsági szabályozási ellenőrzések elvégzésével megbízott minősített szervezetekről;
d)
az illetékes hatósági erőforrások mindenkori szintjéről;
e)
az illetékes hatóság által működtetett repülésbiztonsági felügyeleti eljárások során meghatározott bármely repülésbiztonsági kérdésről.
(2) A tagállamok az 549/2004/EK rendelet 12. cikkében előírt, a Bizottság számára benyújtott éves jelentéseikhez felhasználják az illetékes hatóságaik által készített jelentéseket.
Az éves repülésbiztonsági felügyeleti jelentést hozzáférhetővé kell tenni a funkcionális légtérblokkok esetében az érintett tagállamok és az Ügynökség számára, továbbá a nemzetközi megállapodások alapján végzett, a léginavigációs szolgálatok, az ATFM, az ASM és egyéb hálózati funkciók repülésbiztonsági felügyelete végrehajtásának figyelemmel kísérését vagy ellenőrzését célzó programok vagy tevékenységek számára.
16. cikk
Információcsere az illetékes hatóságok között
Az illetékes hatóságok a 216/2008/EK rendelet 10. és 15. cikkével, valamint az 550/2004/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban meghozzák a szoros együttműködéshez szükséges intézkedéseket, és kicserélnek egymással minden szükséges információt a határokon átnyúló szolgálatokat vagy funkciókat ellátó valamennyi szervezet repülésbiztonsági felügyeletének biztosítása érdekében.
17. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Az e rendelet hatálybalépése előtt az 1315/2007/EK bizottsági rendelet alapján megkezdett intézkedéseket e rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.
(2) Ha valamely tagállam hatósága olyan szervezetek repülésbiztonsági felügyeletéért felelt, amelyek esetében az illetékes hatóság a 3. cikknek megfelelően az Ügynökség, akkor az említett hatóság 12 hónnappal e rendelet hatálybalépését követően átruházza a szervezetek tekintetében gyakorolt repülésbiztonsági felügyeleti funkciót az Ügynökségre, kivéve a hálózatirányító tekintetében gyakorolt repülésbiztonsági felügyeleti funkciót, melyet az Ügynökség munkája által támogatott Európai Bizottságra e rendelet hatálybalépésekor ruház át.
18. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1315/2007/EK rendelet hatályát veszti.
19. cikk
A 691/2010/EU bizottsági rendelet módosításai
A 691/2010/EU bizottsági rendelet IV. mellékletének 1.1. e) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„e)
az 1034/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (10) 7., 8. és 14. cikke szerinti nemzeti felügyeleti hatósági repülésbiztonsági jelentések, valamint a helyreállító intézkedési tervekben szereplő azonosított repülésbiztonsági hiányosságok megszüntetéséről szóló nemzeti felügyeleti hatósági jelentések;
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. október 17-én.