NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 583/2010
ze dne 1. července 2010,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o klíčové informace pro investory a podmínky, které je třeba splnit při poskytování klíčových informací pro investory nebo prospektu na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (1), a zejména na čl. 75 odst. 4, čl. 78 odst. 7 a čl. 81 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/65/ES stanoví hlavní zásady pro zpracování a poskytování klíčových informací pro investory včetně požadavků na jejich formát a prezentaci, cílů, základních informací, které mají být sděleny, určení poskytovatele a adresáta informací a způsobů poskytnutí informací. Bylo stanoveno, že podrobnosti k obsahu a formátu budou přijaty formou prováděcích opatření a budou natolik konkrétní, aby investoři jednotlivých typů fondů obdrželi informace, které v daném případě potřebují.
(2)
Forma nařízení je opodstatněná, jelikož jako jediná může zaručit harmonizaci taxativně vymezeného obsahu klíčových informací pro investory. Sdělení klíčových informací bude navíc lépe plnit svou úlohu, pokud budou požadavky, které se na ně vztahují, ve všech členských státech totožné. Harmonizovaná pravidla pro formu a obsah zveřejňovaných informací by měla být prospěšná všem zúčastněným stranám, neboť zajistí jednotnost a srovnatelnost informací o investičních příležitostech na trhu SKIPCP.
(3)
V některých případech může být účelnější poskytnout investorům klíčové informace v příslušném dokumentu prostřednictvím internetových stránek, případně toto sdělení připojit k jinému dokumentu, který se předává potenciálnímu investorovi. Okolnosti, za nichž se sdělení klíčových informací v takových případech používá, by však neměly význam sdělení oslabit nebo vyvolat dojem, že se jedná o propagační materiál nebo že připojené propagační materiály mají pro neprofesionálního investora stejný či větší význam.
(4)
V zájmu neprofesionálních investorů je nezbytné zajistit odpovídající obsah informací, jejich logické strukturování a vhodné jazykové vyjádření. Za tímto účelem by toto nařízení mělo zajistit, aby sdělení klíčových informací díky svému formátu, prezentaci a kvalitě a stylu použitého jazyka investory zaujalo a usnadnilo jim srovnání. Cílem tohoto nařízení je zabezpečit jednotnost formátu sdělení včetně shodného řazení položek s totožnými názvy.
(5)
Toto nařízení konkretizuje obsah informací o investičních cílech a investiční politice SKIPCP, aby investoři mohli snadno zjistit, zda bude fond pravděpodobně odpovídat jejich potřebám, či nikoliv. Z tohoto důvodu by z údajů mělo vyplývat, zda lze očekávat návratnost v podobě zhodnocení investice, výplaty podílů na zisku nebo kombinace obojího. Z popisu investiční politiky by mělo být investorovi jasné, jaké jsou obecné cíle SKIPCP a jak jich má být dosaženo. Pokud jde o finanční nástroje, pomocí nichž se má investovat, je třeba uvádět pouze ty, které mohou mít zásadní dopad na výkonnost SKIPCP, nikoli všechny možné přípustné nástroje.
(6)
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla prezentace poměru rizika a výnosů investice, neboť vyžaduje použití syntetického ukazatele a stanoví obsah slovního vysvětlení samotného ukazatele a rizik, jež nejsou ukazatelem podchycena, avšak mohou mít zásadní dopad na poměr rizika a výnosů SKIPCP. Při uplatnění pravidel pro syntetický ukazatel je třeba přihlížet k metodice jeho výpočtu vyvinuté příslušnými orgány spolupracujícími v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. Správcovská společnost by měla případ od případu na základě analýzy jednotlivých charakteristických rysů každého fondu rozhodnout, která konkrétní rizika by měla být zveřejněna, přičemž je třeba se vyhnout nadměrnému zatížení dokumentu informacemi, kterým by neprofesionální investoři nemuseli snadno porozumět. Kromě toho by slovní vysvětlení poměru rizika a výnosů mělo mít omezený rozsah co do prostoru, který je mu ve sdělení klíčových informací věnován. Sdělení by mělo obsahovat odkazy na prospekt SKIPCP, kde jsou zveřejněny informace o rizicích v plném rozsahu.
(7)
Je nutno zajistit soulad mezi vysvětlením rizik ve sdělení klíčových informací a vnitřními postupy správcovské společnosti týkajícími se řízení rizik, stanovenými v souladu se směrnicí Komise 2010/43/EU ze dne 1. července 2010, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o organizační požadavky, střety zájmů, pravidla jednání, řízení rizik a obsah smlouvy mezi depozitářem a správcovskou společností (2). V zájmu zajištění souladu by například osoba pověřená stálou funkcí řízení rizik měla mít v případě potřeby možnost zkontrolovat pasáž ve sdělení klíčových informací věnovanou poměru rizika a výnosů a vyjádřit se k ní.
(8)
Toto nařízení stanoví společný formát pro prezentování a vysvětlení poplatků včetně příslušných upozornění, aby byli investoři patřičně informováni o nákladech, které jim vzniknou, a jejich poměru k výši kapitálu skutečně investovaného do fondu. Při uplatnění těchto pravidel je třeba přihlížet k metodice výpočtu jednotlivých poplatků vyvinuté příslušnými orgány spolupracujícími v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry.
(9)
Podrobná pravidla pro prezentování informací o dosavadní výkonnosti vycházejí z požadavků na tyto informace ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (3). Tímto nařízením se doplňují pravidla směrnice 2004/39/ES o konkrétní požadavky nezbytné za účelem harmonizace informací, aby se usnadnilo porovnávání různých sdělení klíčových informací. Toto nařízení konkrétně stanoví, že jsou zobrazeny pouze čisté roční výnosy, a to formou sloupcového grafu. Je třeba regulativně upravit určité aspekty prezentace sloupcového grafu, včetně omezených situací, kdy je možné používat simulovaná data.
(10)
Je třeba připustit, že odkazy na jiné údaje mohou být pro investora užitečné, sdělení klíčových informací však nutně musí obsahovat všechny informace, které investor potřebuje, aby pochopil základní charakteristické rysy SKIPCP. Pokud se používají odkazy na jiné zdroje informací, než je prospekt a pravidelné zprávy, je třeba jasně uvést, že prospekt a pravidelné zprávy jsou pro investory hlavním zdrojem doplňkových informací, jehož význam by uvedené odkazy neměly snižovat.
(11)
Sdělení klíčových informací by mělo být podle potřeby kontrolováno a upravováno tak často, jak je to nutné, aby neustále splňovalo požadavky na klíčové informace pro investory stanovené v čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 1 směrnice 2009/65/ES. V rámci osvědčených postupů by správcovské společnosti měly zkontrolovat sdělení klíčových informací před zahájením jakékoli akce, po níž pravděpodobně nabude podílové jednotky ve fondu významný počet nových investorů.
(12)
Je možné, že forma a obsah klíčových informací pro investory budou muset být ve zvláštních případech uzpůsobeny. Toto nařízení proto upravuje obecná pravidla vztahující se na všechny SKIPCP tak, aby byl zohledněn zvláštní charakter určitých typů SKIPCP, především SKIPCP s různými podfondy nebo druhy akcií, SKIPCP se strukturou fondu fondů, „master-feeder“ strukturou a SKIPCP strukturovaných, například SKIPCP s kapitálovým krytím nebo srovnatelných SKIPCP.
(13)
Pokud jde o SKIPCP s různými druhy akcií, neměla by být stanovena povinnost vypracovat zvláštní sdělení klíčových informací pro každý druh akcií, pokud to nebude ke škodě zájmů investorů. Údaje ke dvěma či více druhům akcií mohou být sloučeny v jedno sdělení klíčových informací, avšak pouze pokud to nepovede k tomu, že sdělení bude příliš složité a nepřehledné. Jinou možností je výběr reprezentativního druhu akcií, avšak pouze tehdy, jsou-li si druhy akcií podobné natolik, že informace o reprezentativním druhu vypovídají o zastoupeném druhu pravdivě, jasně a neuvádějí v omyl. Při určení toho, zda reprezentativní druh akcií vypovídá pravdivě, jasně a neuvádí v omyl, je třeba vzít v úvahu charakteristické rysy SKIPCP, povahu rozdílů mezi jednotlivými druhy akcií a škálu investičních alternativ nabízených každému investorovi nebo skupině investorů.
(14)
V případě fondu fondů se udržuje správná rovnováha mezi informacemi o SKIPCP, do něhož investor investuje, a o podkladových subjektech kolektivního investování. Sdělení klíčových informací fondu fondů by tedy mělo být připraveno s tím, že investor si nepřeje nebo nepotřebuje být podrobně informován o jednotlivých rysech každého podkladového subjektu kolektivního investování, které se navíc pravděpodobně průběžně mění, je-li SKIPCP aktivně spravován. Nicméně aby sdělení klíčových informací poskytovalo účelné údaje o cíli a investiční politice fondu fondů, jeho rizikových faktorech a struktuře poplatků, měla by být charakteristika jeho podkladových fondů transparentní.
(15)
V případě struktur „master-feeder“ by se popis poměru rizika a výnosů „feeder“ SKIPCP neměl podstatně lišit od odpovídající pasáže sdělení klíčových informací „master“ SKIPCP, tak aby „feeder“ SKIPCP mohl údaje z tohoto sdělení kdykoli v případě potřeby převzít. Tyto údaje by však měly být doplněny vhodnými vysvětlivkami nebo řádně upraveny v případě, kdy „feeder“ SKIPCP drží doplňkový majetek, který by mohl změnit rizikový profil v porovnání s „master“ SKIPCP, například při používání derivátů; údaje by tedy měly uvádět rizika plynoucí z tohoto doplňkového majetku. Investorům do „feeder“ SKIPCP by měly být sděleny společné náklady investování do „feeder“ SKIPCP a „master“ SKIPCP.
(16)
V případě strukturovaných SKIPCP, například SKIPCP s kapitálovým krytím nebo jiných srovnatelných SKIPCP, se místo údajů o dosavadní výkonnosti vyžaduje prezentace možných scénářů výkonnosti. Možné scénáře výkonnosti zahrnují výpočet očekávaného výnosu fondu za předpokladu příznivých, nepříznivých nebo neutrálních tržních podmínek. Tyto scénáře by měly být voleny tak, aby účelně zobrazily úplnou škálu možných výsledků podle daného vzorce.
(17)
Pokud jsou klíčové informace pro investory a prospekt poskytovány na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek, jsou zapotřebí dodatečná bezpečnostní opatření za účelem ochrany investorů, kterými bude zajištěno, aby investoři obdrželi informace v podobě odpovídající jejich potřebám, aby byla zachována integrita poskytnutých informací, aby se zabránilo změnám, které by narušily srozumitelnost a účelnost informací a aby se předešlo zmanipulování informací nebo jejich úpravám ze strany neoprávněných osob. Toto nařízení odkazuje na pravidla pro trvalý nosič stanovená směrnicí Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (4), s cílem zajistit rovné zacházení s investory a rovné podmínky ve finančních sektorech.
(18)
Aby se správcovské a investiční společnosti mohly účinně a účelně přizpůsobit novým požadavkům uvedeným v tomto nařízení, mělo by být datum zahájení použitelnosti tohoto nařízení sladěno s provedením směrnice 2009/65/ES.
(19)
O technické poradenství byl požádán Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (5).
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k čl. 75 odst. 2, čl. 78 odst. 2 až 5 a čl. 81 odst. 1 směrnice 2009/65/ES.
Článek 2
Obecné zásady
1. Požadavky stanovené tímto nařízením se vztahují na správcovskou společnost s ohledem na každý SKIPCP, který spravuje.
2. Toto nařízení se vztahuje na každou investiční společnost, která nestanovila správcovskou společnost povolenou podle směrnice 2009/65/ES.
Článek 3
Zásady týkající se sdělení klíčových informací
1. Toto nařízení taxativním způsobem vymezuje formu a obsah dokumentu obsahujícího klíčové informace pro investory (dále jen „sdělení klíčových informací“). Nestanoví-li toto nařízení jinak, neobsahuje sdělení klíčových informací žádné jiné informace nebo vyjádření.
2. Klíčové informace pro investory jsou pravdivé, jasné a nezavádějící.
3. Sdělení klíčových informací je poskytováno tak, aby ho investoři byli schopni odlišit od jiných materiálů. Zejména není prezentováno nebo předáváno způsobem, na jehož základě by ho investor pravděpodobně považoval za méně důležité než jiné informace o SKIPCP a jeho rizicích a výhodách.
KAPITOLA II
FORMA A PREZENTACE KLÍČOVÝCH INFORMACÍ PRO INVESTORY
ODDÍL 1
Název dokumentu, pořadí položek a nadpisy částí
Článek 4
Název a obsah dokumentu
1. Obsah sdělení klíčových informací je uspořádán v pořadí stanoveném v odstavcích 2 až 13.
2. Název „Klíčové informace pro investory“ je umístěn výrazně viditelně nahoře na první straně sdělení klíčových informací.
3. Přímo pod názvem je umístěna vysvětlivka tohoto znění:
„V tomto sdělení investor nalezne klíčové informace o tomto fondu. Nejde o propagační materiál; poskytnutí těchto informací vyžaduje zákon. Účelem je, aby investor lépe pochopil způsob investování do tohoto fondu a rizika s tím spojená. Pro informované rozhodnutí, zda danou investici provést, se investorům doporučuje seznámit se s tímto sdělením.“
4. Výrazně je uvedeno označení SKIPCP včetně druhu akcií nebo podfondu SKIPCP. Za názvem podfondu nebo druhu akcií následuje název SKIPCP. Má-li SKIPCP, podfond nebo druh akcií identifikační kód, je uveden jako součást označení SKIPCP.
5. Uvede se jméno správcovské společnosti.
6. Je-li správcovská společnost pro právní nebo administrativní účely nebo účely uvádění na trh součástí skupiny společností, je možné navíc uvést název dané skupiny. Může být připojena značka společnosti, pokud investorovi neztíží pochopení klíčových rysů investice ani neomezí jeho schopnost porovnat investiční produkty.
7. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Cíle a investiční politika“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 1 tohoto nařízení.
8. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Poměr rizika a výnosů“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 2 tohoto nařízení.
9. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Poplatky“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 3 tohoto nařízení.
10. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Dosavadní výkonnost“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 4 tohoto nařízení.
11. Část sdělení klíčových informací s nadpisem „Praktické informace“ obsahuje informace uvedené v kapitole III oddílu 5 tohoto nařízení.
12. Údaje o povolení jsou uvedeny formou tohoto prohlášení:
„Tomuto fondu bylo uděleno povolení v [jméno členského státu] a podléhá dohledu [označení příslušného orgánu].“
Spravuje-li SKIPCP správcovská společnost vykonávající práva podle článku 16 směrnice 2009/65/ES, připojí se doplňkové prohlášení:
„[Název správcovské společnosti] bylo uděleno povolení v [jméno členského státu] a podléhá dohledu [označení příslušného orgánu].“
13. Informace o zveřejnění je uvedena formou tohoto prohlášení:
„Tyto klíčové informace pro investory jsou platné ke dni [datum zveřejnění].“
ODDÍL 2
Jazyk, délka a prezentace
Článek 5
Prezentace a jazyk
1. Sdělení klíčových informací je:
a)
prezentováno a uspořádáno tak, aby se snadno četlo, přičemž je použito písmo čitelné velikosti;
b)
jasně formulováno a napsáno jazykem, který investorovi usnadňuje pochopení sdělovaných informací, přičemž především:
i)
použitý jazyk je jasný, stručný a srozumitelný,
ii)
vyhýbá se používání žargonu,
iii)
vyhýbá se odborným pojmům tam, kde je možné místo nich použít každodenní slova;
c)
zaměřeno na klíčové informace, které investoři potřebují.
2. Pokud jsou použity barvy, neomezují srozumitelnost informací v případě, že sdělení klíčových informací bude vytištěno nebo kopírováno černobíle.
3. Pokud je použito logo značky správcovské společnosti nebo skupiny, jíž je členem, neodvádí pozornost investora ani nezakrývá text.
Článek 6
Délka
Sdělení klíčových informací svým rozsahem při vytištění nepřesahuje dvě strany formátu A-4.
KAPITOLA III
OBSAH ČÁSTÍ SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ
ODDÍL 1
Cíle a investiční politika
Článek 7
Konkrétní obsah popisu
1. Popis uvedený v části sdělení klíčových informací s názvem „Cíle a investiční politika“ se věnuje těm základním charakteristikám SKIPCP, o nichž by investor měl být informován, přestože tyto charakteristiky nejsou součástí popisu cílů a investiční politiky v prospektu, přičemž mezi ně patří:
a)
hlavní kategorie přípustných finančních nástrojů, jež jsou předmětem investování;
b)
možnost vyplacení podílových jednotek SKIPCP na žádost investora s upřesněním frekvence vydávání a odkupu podílových jednotek;
c)
informace o tom, zda má SKIPCP zvláštní cíl ve vztahu k nějakému průmyslovému, zeměpisnému nebo jinému sektoru trhu nebo konkrétním druhům majetku;
d)
informace o tom, zda SKIPCP umožňuje volbu podle vlastního uvážení v případě určitých zamýšlených investic a zda tento přístup zahrnuje nebo předpokládá odkaz na referenční hodnotu, a pokud ano, na jakou;
e)
informace o tom, zda se dividendy rozdělují nebo reinvestují.
Pro účely písmene d) se v případě, že se předpokládá odkaz na referenční hodnotu, uvede přípustná míra odchýlení od této referenční hodnoty, a pokud je cílem SKIPCP sledování indexu, pak i tato informace.
2. Popis podle odstavce 1 zahrnuje relevantní informace z tohoto seznamu:
a)
investuje-li SKIPCP do dluhových cenných papírů, údaj, zda jsou emitentem obchodní společnosti, státní orgány nebo jiná osoba, a případné minimální požadavky na rating, jsou-li stanoveny;
b)
je-li SKIPCP strukturovaným fondem, jednoduché vysvětlení všech charakteristik nezbytných ke správnému pochopení systému vyplácení a faktorů, od nichž se očekává, že předurčí výkonnost, v případě potřeby včetně odkazů na podrobnější informace o algoritmu a jeho fungování, které jsou uvedeny v prospektu;
c)
řídí-li se volba majetku zvláštními kritérii, vysvětlení těchto kritérií, například slovy „růst“, „hodnota“ nebo „vysoké dividendy“;
d)
používají-li se zvláštní metody správy majetku, jež mohou zahrnovat obchodování za účelem snížení rizika („hedging“), cenovou arbitráž nebo pákový efekt, jednoduché vysvětlení faktorů, od nichž se očekává, že předurčí výkonnost SKIPCP;
e)
je-li pravděpodobné, že náklady portfoliových obchodů budou mít podstatný dopad na výnosy v důsledku strategie, kterou SKIPCP přijal, uvedení této informace včetně objasnění, že náklady portfoliových obchodů jsou hrazeny z majetku fondu vedle poplatků stanovených v oddílu 3 této kapitoly;
f)
je-li v prospektu, nebo marketingových dokumentech uvedena minimální doporučená doba držení podílových jednotek SKIPCP nebo je-li uvedeno, že minimální doba držení podílových jednotek je základním rysem investiční strategie, prohlášení tohoto znění:
„Doporučení: tento fond nemusí být vhodný pro investory, kteří plánují získat zpět své investované peněžní prostředky v době kratší než [časové období].“
3. Při uvádění informací podle odstavců 1 a 2 je třeba rozlišovat mezi obecnými kategoriemi investic uvedenými v odst. 1 písm. a) a c) a odst. 2 písm. a) a přístupem k těmto investicím, který má správcovská společnost přijmout, uvedeným v odst. 1 písm. d) a odst. 2 písm. b), c) a d).
4. Část sdělení klíčových informací s názvem „Cíle a investiční politika“ může obsahovat jiné údaje, než jaké jsou uvedeny v odstavci 2, včetně popisu investiční strategie SKIPCP, je-li jejich uvedení nutné k náležitému popisu cílů a investiční politiky SKIPCP.
ODDÍL 2
Poměr rizika a výnosů
Článek 8
Vysvětlení možných rizik a výnosů včetně použití ukazatele
1. Část sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“ obsahuje syntetický ukazatel doplněný:
a)
slovním vysvětlením ukazatele a jeho hlavních omezení;
b)
slovním vysvětlením rizik, která mají pro SKIPCP podstatný význam a která nejsou syntetickým ukazatelem náležitě podchycena.
2. Syntetický ukazatel podle odstavce 1 má podobu souboru kategorií uspořádaných na číselné stupnici, přičemž SKIPCP je přiřazen k jedné z těchto kategorií. Prezentace syntetického ukazatele odpovídá požadavkům stanoveným v příloze I.
3. Výpočet syntetického ukazatele podle odstavce 1, jakož i jeho případné následné revize, jsou náležitě zdokumentovány.
Správcovské společnosti vedou evidenci s těmito výpočty nejméně po dobu pěti let. V případě strukturovaných fondů se tato doba prodlužuje na pět let po splatnosti.
4. Slovní vysvětlení podle odst. 1 písm. a) obsahuje tyto informace:
a)
upozornění, že historické údaje jako například údaje použité při výpočtu syntetického ukazatele nemusí být spolehlivým vodítkem, pokud jde o rizikový profil SKIPCP do budoucna;
b)
upozornění, že není garantováno, že udaná rizikově-výnosová kategorie se nezmění, a že SKIPCP může být postupem času přeřazen do jiné kategorie;
c)
upozornění, že nejnižší kategorie neznamená investici bez rizika;
d)
stručné vysvětlení důvodů pro zařazení SKIPCP do konkrétní kategorie;
e)
údaje o povaze, trvání a rozsahu případného zajištění návratnosti investice nebo kapitálového krytí, které SKIPCP nabízí, včetně možných dopadů vyplacení podílových jednotek mimo časový rámec zajištění návratnosti nebo kapitálového krytí.
5. Slovní vysvětlení podle odst. 1 písm. b) obsahuje kategorie rizik, jedná-li se o rizika podstatná:
a)
úvěrové riziko, jestliže je významný objem investic umístěn v dluhových cenných papírech;
b)
riziko likvidity, jestliže je významný objem investic umístěn ve finančních nástrojích, jež jsou svou povahou dostatečně likvidní, avšak za určitých okolností může být jejich stupeň likvidity relativně nízký, a to natolik, že ovlivní stupeň rizika likvidity SKIPCP jako celku;
c)
riziko selhání protistrany, jestliže je fond podložen zárukou od třetí strany nebo jeho investiční expozice plyne v podstatné míře z jedné či více smluv s protistranou;
d)
provozní rizika a rizika související s opatrováním majetku;
e)
dopad finančních nástrojů uvedených v čl. 50 odst. 1 písm. g) směrnice 2009/65/ES, například derivátových smluv, na rizikový profil SKIPCP, jsou-li tyto nástroje používány za účelem získání, zvýšení nebo snížení expozice vůči podkladovým aktivům.
Článek 9
Zásady pro označení, vysvětlení a prezentaci rizik
Označení a vysvětlení rizik podle čl. 8 odst. 1 písm. b) odpovídá vnitřním postupům pro zjišťování, měření a sledování rizik, které správcovská společnost SKIPCP přijala podle směrnice 2010/43/EU. Jestliže správcovská společnost spravuje více než jeden SKIPCP, je označování a vysvětlování rizik sladěno.
ODDÍL 3
Poplatky
Článek 10
Prezentace poplatků
1. Část sdělení klíčových informací s názvem „Poplatky“ prezentuje poplatky formou tabulky stanovené v příloze II.
2. Tabulka uvedená v odstavci 1 je vyplněna v souladu s těmito požadavky:
a)
vstupní i výstupní poplatek udávají nejvyšší procento, které může být odečteno z kapitálového závazku investora vůči SKIPCP;
b)
poplatky vybírané od SKIPCP v průběhu roku jsou označeny jako „poplatek za správu“ a jsou vyjádřeny jediným číslem, které zahrnuje veškeré roční náklady a jiné platby hrazené z majetku SKIPCP během stanoveného období a které vychází z hodnot za předchozí rok;
c)
v tabulce je uveden seznam a vysvětlení poplatků vybíraných od SKIPCP za určitých zvláštních podmínek, základ pro výpočet takového poplatku a údaj o tom, kdy se poplatek vybírá.
Článek 11
Vysvětlení poplatků a objasnění významu poplatků
1. Část „Poplatky“ obsahuje slovní vysvětlení každého z poplatků uvedených v tabulce včetně těchto informací:
a)
u vstupního a výstupního poplatku:
i)
je jasně uvedeno, že poplatky vždy představují nejvyšší hodnotu, neboť v některých případech může investor platit méně,
ii)
je uvedena informace o tom, že investor může zjistit aktuální výši vstupního a výstupního poplatku od svého finančního poradce nebo distributora,
b)
u „poplatku za správu“ je uvedena informace o tom, že jeho výše vychází z nákladů v předchozím ročním období končícím měsícem [měsíc/rok] a že se může z roku na rok měnit, je-li tomu tak.
2. Část „Poplatky“ obsahuje objasnění významu poplatků, z něhož jasně plyne, že poplatky hrazené investorem slouží k úhradě nákladů na fungování SKIPCP, včetně nákladů na veřejné nabízení a propagaci SKIPCP, a že tyto poplatky snižují potenciální růst investice.
Článek 12
Doplňující požadavky
1. Všechny prvky struktury poplatků jsou prezentovány co nejjasněji, aby investoři mohli posoudit kombinovaný dopad poplatků.
2. Je-li pravděpodobné, že náklady portfoliových obchodů budou mít v důsledku strategie, kterou SKIPCP přijal, podstatný dopad na výnosy, je tato informace uvedena v části „Cíle a investiční politika“, jak stanoví čl. 7 odst. 2 písm. e).
3. Výkonnostní poplatky jsou zveřejňovány v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c). Výše výkonnostního poplatku účtovaného během posledního účetního období SKIPCP je vyjádřena procentem.
Článek 13
Zvláštní případy
1. Pokud nový SKIPCP nemůže splnit požadavky čl. 10 odst. 2 písm. b) a čl. 11 odst. 1 písm. b), poplatky za správu se určí odhadem na základě předpokládaných celkových nákladů.
2. Odstavec 1 se nepoužije v těchto případech:
a)
u fondů, jež účtují paušální poplatek zahrnující veškeré platby, se uvede tento paušální poplatek;
b)
u fondů, jež stanoví maximální účtovatelnou výši poplatku, se uvede tato výše, přičemž správcovská společnost se zaváže zveřejněnou výši dodržet a pokrýt jakékoli náklady, kvůli nimž by jinak byla překročena.
Článek 14
Odkazy
Kde je to vhodné, obsahuje část „Poplatky“ odkaz na části prospektu SKIPCP, kde jsou uvedeny podrobnější informace o poplatcích včetně výkonnostních poplatků a způsobu jejich výpočtu.
ODDÍL 4
Dosavadní výkonnost
Článek 15
Prezentace dosavadní výkonnosti
1. Informace o dosavadní výkonnosti SKIPCP jsou prezentovány sloupcovým grafem zachycujícím výkonnost SKIPCP za posledních 10 let.
Velikost sloupcového grafu podle prvního pododstavce umožňuje čitelnost, avšak za žádných okolností nepřesahuje polovinu stránky sdělení klíčových informací.
2. SKIPCP s historií výkonnosti kratší než pět úplných kalendářních let prezentují pouze posledních pět let.
3. Roky, za něž nejsou k dispozici údaje, jsou prezentovány bez záznamu pouze s vyznačením samotného data.
4. SKIPCP, které zatím nemají údaje o výkonnosti ani za jeden úplný kalendářní rok, uvedou vysvětlení, že nejsou k dispozici dostatečné údaje, které by investorům poskytly užitečný obraz o dosavadní výkonnosti.
5. Sloupcový graf doplňují výrazná upozornění, která:
a)
upozorňují na omezenou použitelnost grafu jako ukazatele budoucí výkonnosti;
b)
stručně uvádějí, jaké poplatky byly zahrnuty do výpočtu dosavadní výkonnosti a jaké byly z výpočtu vyloučeny;
c)
uvádějí rok, od kterého fond existuje;
d)
uvádějí měnu, v níž je dosavadní výkonnost počítána.
Požadavek stanovený v písmenu b) se nevztahuje na SKIPCP, jež nemají vstupní nebo výstupní poplatky.
6. Sdělení klíčových informací neobsahuje údaje o dosavadní výkonnosti za žádnou část současného kalendářního roku.
Článek 16
Metodika výpočtu dosavadní výkonnosti
Výpočet hodnot dosavadní výkonnosti vychází z čisté hodnoty majetku SKIPCP a provádí se za předpokladu, že rozdělitelné příjmy fondu byly znovu investovány.
Článek 17
Dopad podstatných změn a nakládání s nimi
1. Jestliže během období zachyceného sloupcovým grafem podle článku 15 došlo k podstatné změně cílů a investiční politiky SKIPCP, výkonnost SKIPCP před touto podstatnou změnou se nadále zobrazuje.
2. Období před podstatnou změnou uvedenou v odstavci 1 je na sloupcovém grafu označeno a doplněno jasným upozorněním, že dané výkonnosti bylo dosaženo za okolností, které již neplatí.
Článek 18
Použití referenční hodnoty u hodnot dosavadní výkonnosti
1. Jestliže část sdělení klíčových informací s názvem „Cíle a investiční politika“ odkazuje na referenční hodnotu, vloží se do grafu vedle každého sloupce zobrazujícího dosavadní výkonnost SKIPCP sloupec zobrazující referenční výkonnost.
2. SKIPCP, které nemají údaje o dosavadní výkonnosti za požadovaných pět nebo deset let, referenční hodnotu v letech, kdy SKIPCP neexistoval, nezobrazují.
Článek 19
Použití „simulovaných“ hodnot dosavadní výkonnosti
1. Simulované hodnoty výkonnosti za období, než byly k dispozici skutečné údaje, jsou přípustné pouze v následujících případech, pokud jsou použity poctivým, jasným a nezavádějícím způsobem:
a)
u nového druhu akcií existujícího SKIPCP nebo podfondu může být výkonnost simulována převzetím výkonnosti jiného druhu akcií, pokud mezi těmito dvěma druhy akcií není podstatný rozdíl z hlediska jejich podílu na majetku SKIPCP;
b)
„feeder“ SKIPCP může simulovat svou výkonnost převzetím výkonnosti svého „master“ SKIPCP, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
i)
strategie a cíle „feeder“ SKIPCP mu nedovolují držet jiný majetek než podílové jednotky „master“ SKIPCP a doplňkový likvidní majetek,
ii)
charakteristika „feeder“ SKIPCP se podstatně neliší od charakteristiky „master“ SKIPCP.
2. Ve všech případech simulace výkonnosti podle odstavce 1 je u sloupcového grafu výrazně uvedeno, že výkonnost je simulována.
3. Mění-li SKIPCP právní formu, avšak zůstává usazen v témže členském státě, zachová si svou historii výkonnosti, pouze pokud příslušný orgán členského státu přiměřeně usoudí, že změna právní formy nemá na výkonnost SKIPCP vliv.
4. V případě fúzí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. p) bodu i) a iii) směrnice 2009/65/ES je ve sdělení klíčových informací zachována pouze dosavadní výkonnost nástupnického SKIPCP.
ODDÍL 5
Praktické informace a odkazy
Článek 20
Obsah části „Praktické informace“
1. Část sdělení klíčových informací s názvem „Praktické informace“ obsahuje následující informace, které jsou relevantní pro investory v každém členském státě, v němž je SKIPCP uváděn na trh:
a)
jméno depozitáře;
b)
kde a jakým způsobem lze získat další informace o SKIPCP, výtisky jeho prospektu, poslední výroční zprávy a případné pozdější pololetní zprávy, v jakém jazyce či jazycích jsou uvedené dokumenty k dispozici a sdělení, že dokumenty jsou k dispozici zdarma;
c)
kde a jakým způsobem lze získat další praktické informace včetně údaje, kde lze najít aktuální ceny podílových jednotek;
d)
upozornění, že na individuální daňovou situaci investora mohou mít vliv daňové předpisy domovského členského státu SKIPCP;
e)
následující prohlášení:
„[Jméno investiční společnosti nebo správcovské společnosti] nese odpovědnost pouze v případě, že údaje v tomto sdělení jsou zavádějící, nepřesné nebo neodpovídají příslušným částem prospektu SKIPCP.“
2. Při přípravě sdělení klíčových informací za podfond SKIPCP obsahuje část „Praktické informace“ informace uvedené v čl. 25 odst. 2 včetně práva investorů přecházet mezi podfondy.
3. Kde je to vhodné, obsahuje část sdělení klíčových informací s názvem „Praktické informace“ požadované informace o dostupných druzích akcií v souladu s článkem 26.
Článek 21
Použití odkazů na jiné zdroje informací
1. Sdělení klíčových informací může odkazovat na jiné zdroje informací včetně prospektu a výročních nebo pololetních zpráv, pokud všechny informace nezbytné k tomu, aby investor pochopil základní rysy investice, jsou obsaženy již v samotném sdělení klíčových informací.
Připouštějí se odkazy na internetové stránky SKIPCP nebo správcovské společnosti včetně části těchto internetových stránek, na nichž je uveden prospekt a pravidelné zprávy.
2. Odkazy podle odstavce 1 nasměrují investora na konkrétní pasáž příslušného zdroje informací. Ve sdělení klíčových informací je možné použít několik různých odkazů, jejich počet se však omezí na minimum.
ODDÍL 6
Kontrola a revize sdělení klíčových informací
Článek 22
Kontrola klíčových informací pro investory
1. Správcovská společnost nebo investiční společnost zajistí, aby klíčové informace pro investory byly kontrolovány nejméně každých dvanáct měsíců.
2. Kontrola se provádí před jakoukoli navrženou změnou prospektu, statutu fondu nebo zakládacích dokumentů investiční společnosti, pokud tyto změny nebyly podrobeny kontrole podle odstavce 1.
3. Kontrola se provádí před jakoukoli změnou, která se považuje za podstatnou z hlediska informací ve sdělení klíčových informací, nebo po této změně.
Článek 23
Zveřejnění revidovaného znění
1. Pokud je při kontrole podle článku 22 zjištěno, že sdělení klíčových informací je nutno změnit, neprodleně se zpřístupní jeho revidované znění.
2. Pokud je změna sdělení klíčových informací očekávaným důsledkem rozhodnutí správcovské společnosti, včetně změn prospektu, statutu fondu nebo zakládacích dokumentů investiční společnosti, zpřístupní se revidované znění sdělení klíčových informací před tím, než změny vstoupí v účinnost.
3. Sdělení klíčových informací s náležitě revidovanou prezentací dosavadní výkonnosti SKIPCP je zpřístupněno každý rok nejpozději 35 pracovních dní po 31. prosinci.
Článek 24
Podstatné změny struktury poplatků
1. Informace o poplatcích náležitě odrážejí jakoukoli změnu struktury poplatků, která vede ke zvýšení nejvyšší přípustné výše jednorázového poplatku přímo hrazeného investorem.
2. Pokud výše „poplatku za správu“ vypočítaná v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. b) již není spolehlivá, správcovská společnost místo ní uvede odhad výše „poplatku za správu“, o níž se rozumně domnívá, že vypovídá o pravděpodobné částce, která se bude SKIPCP v budoucnu účtovat.
Tato změna základu je zveřejněna tímto prohlášením:
„Zde uvedená výše poplatku za správu je pouze odhad. [Stručně vysvětlete, proč je použit odhad místo údaje ex-post.] Přesná výše účtovaných poplatků bude uvedena ve výroční zprávě SKIPCP za jednotlivá účetní období.“
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ STRUKTURY SKIPCP
ODDÍL 1
Podfondy
Článek 25
Podfondy
1. Pokud se SKIPCP skládá ze dvou nebo více podfondů, připraví se pro každý podfond samostatné sdělení klíčových informací.
2. V každém sdělení klíčových informací podle odstavce 1 je v části „Praktické informace“ uvedeno následující:
a)
upozornění, že sdělení klíčových informací popisuje podfond SKIPCP, avšak že prospekt a pravidelné zprávy se připravují za celý SKIPCP jmenovaný v úvodu sdělení klíčových informací, je-li tomu tak;
b)
informace, zda jsou majetek a závazky každého podfondu ze zákona odděleny, či nikoliv, a jaký to může mít dopad pro investora;
c)
informace, zda má investor právo vyměnit svou investici do podílových jednotek jednoho podfondu za podílové jednotky jiného podfondu, či nikoliv, a pokud ano, kde lze získat informace o tom, jak toto právo uplatnit.
3. Pokud správcovská společnost účtuje investorům poplatek za výměnu investice v souladu s odst. 2 písm. c) a tento poplatek se liší od běžných poplatků za nákup nebo prodej podílových jednotek, je tento poplatek uveden samostatně v části sdělení klíčových informací s názvem „Poplatky“.
ODDÍL 2
Druhy akcií
Článek 26
Sdělení klíčových informací v případě více druhů akcií
1. Pokud SKIPCP sestává z více než jednoho druhu podílových jednotek nebo akcií, připraví se pro každý druh podílových jednotek nebo akcií samostatné sdělení klíčových informací.
2. Klíčové informace pro investory týkající se dvou nebo více druhů podílových jednotek nebo akcií téhož SKIPCP mohou být sloučeny do jediného sdělení klíčových informací za předpokladu, že takto připravený dokument plně vyhovuje všem požadavkům stanoveným v kapitole II oddílu 2, včetně požadavku na délku sdělení.
3. Správcovská společnost může vybrat jeden druh podílových jednotek nebo akcií, který bude zastupovat jeden nebo více jiných druhů podílových jednotek nebo akcií SKIPCP, pokud je tato volba provedena poctivě, jasně a neuvádí v omyl potenciální investory investující do těchto jiných druhů. V takových případech obsahuje část sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“ vysvětlení podstatného rizika souvisejícího s jakýmkoliv z těchto jiných zastoupených druhů. Sdělení klíčových informací o reprezentativním druhu může být poskytnuto investorům investujícím do těchto jiných druhů.
4. Odlišné druhy podílových jednotek nebo akcií nelze sloučit do jednoho souhrnného reprezentativního druhu ve smyslu odstavce 3.
5. Správcovská společnost vede záznamy o tom, které druhy jsou zastoupeny reprezentativním druhem podle odstavce 3, a o důvodech opodstatňujících tuto volbu.
Článek 27
Část „Praktické informace“
V části sdělení klíčových informací s názvem „Praktické informace“ je doplněna informace o tom, který druh byl zvolen jako reprezentativní, přičemž je použito označení totožné s jeho označením v prospektu SKIPCP.
Tato část rovněž uvádí, kde mohou investoři získat informace o ostatních druzích podílových jednotek nebo akcií SKIPCP, které jsou uvedeny na trh v jejich členském státě.
ODDÍL 3
Fond fondů
Článek 28
Část „Cíle a investiční politika“
Pokud SKIPCP investuje významný podíl svého majetku do jiného SKIPCP nebo jiných subjektů kolektivního investování uvedených v čl. 50 odst. 1 písm. e) směrnice 2009/65/ES, popis cílů a investiční politiky tohoto SKIPCP ve sdělení klíčových informací obsahuje stručné vysvětlení způsobu průběžného výběru těchto jiných subjektů kolektivního investování.
Článek 29
Poměr rizika a výnosů
Ve slovním vysvětlení rizikových faktorů uvedených v čl. 8 odst. 1 písm. b) jsou zohledněna rizika plynoucí z každého podkladového subjektu kolektivního investování, pokud je pravděpodobné, že pro SKIPCP jako celek budou mít podstatný význam.
Článek 30
Část „Poplatky“
V popisu poplatků jsou zohledněny poplatky, které hradí samotný SKIPCP jakožto investor do podkladového subjektu kolektivního investování. Konkrétně se jakékoli vstupní a výstupní poplatky a poplatky za správu účtované podkladovým subjektem kolektivního investování odrazí ve výpočtu výše vlastních poplatků za správu SKIPCP.
ODDÍL 4
„Feeder“ SKIPCP
Článek 31
Část „Cíle a investiční politika“
1. Sdělení klíčových informací za „feeder“ SKIPCP definovaný v článku 58 směrnice 2009/65/ES obsahuje v popisu cílů a investiční politiky údaj o tom, jak velký podíl majetku „feeder“ SKIPCP je investován do „master“ SKIPCP.
2. Rovněž je uveden popis cílů a investiční politiky „master“ SKIPCP doplněný podle situace buď:
i)
informací, zda výnosnost investic „feeder“ SKIPCP bude velmi podobná výnosnosti „master“ SKIPCP, nebo
ii)
vysvětlením, jak a proč se výnosnost investic „feeder“ SKIPCP a „master“ SKIPCP mohou lišit.
Článek 32
Část „Poměr rizika a výnosů“
1. Pokud se poměr rizika a výnosů „feeder“ SKIPCP liší v jakémkoli podstatném směru od poměru rizika a výnosů „master“ SKIPCP, je tato skutečnost uvedena a její důvody vysvětleny v části sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“.
2. Případné riziko likvidity a vztah mezi mechanismy nákupu a vyplácení mezi „master“ SKIPCP a „feeder“ SKIPCP jsou vysvětleny v části sdělení klíčových informací s názvem „Poměr rizika a výnosů“.
Článek 33
Část „Poplatky“
V části sdělení klíčových informací s názvem „Poplatky“ jsou uvedeny jak náklady investování do „feeder“ SKIPCP, tak jakékoli náklady a výdaje, které po „feeder“ SKIPCP požaduje „master“ SKIPCP.
Dále jsou zde sloučeny náklady „feeder“ SKIPCP a „master“ SKIPCP do poplatku za správu „feeder“ SKIPCP.
Článek 34
Část „Praktické informace“
1. Sdělení klíčových informací za „feeder“ SKIPCP obsahuje v části „Praktické informace“ údaje týkající se „feeder“ SKIPCP.
2. Informace podle odstavce 1 zahrnují:
a)
sdělení, že prospekt, sdělení klíčových informací a pravidelné zprávy a výkazy „master“ SKIPCP jsou zpřístupněny investorům „feeder“ SKIPCP na jejich žádost, jakým způsobem je lze získat a v jakém jazyce či jazycích jsou k dispozici;
b)
sdělení, zda jsou dokumenty uvedené v písmenu a) k dispozici pouze v papírové kopii nebo na jiných trvalých nosičích a zda se účtuje poplatek za dokumenty, které nejsou povinně poskytovány bezplatně v souladu s čl. 63 odst. 5 směrnice 2009/65/ES;
c)
je-li „master“ SKIPCP usazen v jiném členském státě než „feeder“ SKIPCP a tato skutečnost může ovlivnit daňové zatížení „feeder“ SKIPCP, uvedení této informace.
Článek 35
Dosavadní výkonnost
1. Prezentace dosavadní výkonnosti ve sdělení klíčových informací za „feeder“ SKIPCP poskytuje konkrétní údaje za „feeder“ SKIPCP, nikoli převzaté údaje o výkonnosti „master“ SKIPCP.
2. Odstavec 1 se nepoužije:
a)
jestliže „feeder“ SKIPCP zobrazuje dosavadní výkonnost svého „master“ SKIPCP jako referenční hodnotu, nebo
b)
jestliže byl „feeder“ SKIPCP spuštěn jako „feeder“ SKIPCP později než „master“ SKIPCP, jsou splněny podmínky článku 19 a za roky před tím, než „feeder“ SKIPCP začal existovat, je zobrazena simulovaná výkonnost založená na dosavadní výkonnosti „master“ SKIPCP, nebo
c)
jestliže má „feeder“ SKIPCP údaje o dosavadní výkonnosti z doby před tím, než začal fungovat jako „feeder“ SKIPCP, zachycuje své vlastní údaje za příslušné roky v podobě sloupcového grafu a příslušná podstatná změna je vyznačena podle požadavků čl. 17 odst. 2.
ODDÍL 5
Strukturované SKIPCP
Článek 36
Scénáře výkonnosti
1. Sdělení klíčových informací za strukturované SKIPCP neobsahuje část „Praktické informace“.
Pro účely tohoto oddílu se strukturovanými SKIPCP rozumí SKIPCP, které investorům k určitému předem stanovenému datu poskytují výplatu založenou na určitém algoritmu, která je vztažena k výkonnosti nebo realizaci změn ceny či jiných podmínek finančních aktiv, indexů nebo referenčních portfolií nebo SKIPCP s podobnými rysy.
2. Část sdělení klíčových informací za strukturované SKIPCP nazvaná „Cíle a investiční politika“ obsahuje vysvětlení, jak vzorec funguje a jak se počítá částka k výplatě.
3. Vysvětlení podle odstavce 2 doprovází názorný příklad nejméně tří scénářů možné výkonnosti SKIPCP. Jsou zvoleny vhodné scénáře, které zachycují okolnosti, za nichž bude na základě vzorce dosaženo nízké, střední nebo vysoké výnosnosti, případně záporné výnosnosti pro investory.
4. Scénáře podle odstavce 3 umožňují investorovi pochopit v plné šíři všechny dopady mechanismu výpočtu podle daného vzorce.
Jsou prezentovány poctivým, jasným a nezavádějícím způsobem, při němž je pravděpodobné, že jim porozumí průměrný neprofesionální investor. Zejména uměle nezveličují význam výsledné výkonnosti SKIPCP.
5. Scénáře podle odstavce 3 jsou založeny na rozumných a konzervativních předpokladech o budoucích podmínkách na trhu a pohybu cen.
Avšak ve všech případech, kdy na základě vzorce vzniká možnost významných ztrát pro investory, například když zajištění návratnosti investice platí pouze za určitých okolností, jsou tyto ztráty patřičným způsobem ilustrovány, i když je pravděpodobnost výskytu odpovídajících tržních podmínek nízká.
6. Scénáře podle odstavce 3 jsou doplněny vysvětlením, že se jedná o příklady ilustrující daný vzorec, a nikoliv předpověď toho, co se může stát. Rovněž je jasně uvedeno, že zobrazené scénáře nemusí mít stejnou pravděpodobnost naplnění.
Článek 37
Délka
Sdělení klíčových informací za strukturované SKIPCP svým rozsahem při vytištění nepřesahuje tři strany formátu A-4.
KAPITOLA V
TRVALÝ NOSIČ
Článek 38
Podmínky poskytování klíčových informací nebo prospektu na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek
1. Pokud se pro účely směrnice 2009/65/ES sdělení klíčových informací nebo prospekt mají investorům poskytnout na jiném trvalém nosiči, než je papír, musí být splněny tyto podmínky:
a)
poskytnutí sdělení klíčových informací nebo prospektu na takovém trvalém nosiči je vhodné vzhledem k souvislostem, v nichž se uskutečňuje nebo má uskutečnit obchod mezi správcovskou společností a investorem, a
b)
osoba, jíž má být poskytnuto sdělení klíčových informací nebo prospekt, si při možnosti volby mezi informacemi na papíře nebo na daném jiném trvalém nosiči výslovně zvolí uvedený jiný nosič.
2. Pokud se sdělení klíčových informací nebo prospekt mají poskytnout prostřednictvím internetových stránek a tyto informace nejsou určeny osobně investorovi, musí být rovněž splněny tyto podmínky:
a)
poskytnutí těchto informací na uvedeném nosiči je vhodné vzhledem k souvislostem, v nichž se uskutečňuje nebo má uskutečnit obchod mezi správcovskou společností a investorem;
b)
investor musí výslovně souhlasit s poskytnutím těchto informací v uvedené formě;
c)
investor musí být elektronicky informován o adrese internetové stránky a o místě, kde na ní lze informace nalézt;
d)
informace musí být aktuální;
e)
přístup k informacím na těchto internetových stránkách musí být nepřetržitý po tak dlouhou dobu, jakou klient přiměřeně potřebuje k jejich prohlédnutí.
3. Pro účely tohoto článku platí, že poskytnutí informací prostřednictvím elektronických komunikačních prostředků se považuje za vhodné vzhledem k souvislostem, v nichž se uskutečňuje nebo má uskutečnit obchod mezi správcovskou společností a investorem, jestliže existuje důkaz, že investor má pravidelný přístup na Internet. Za takový důkaz se považuje e-mailová adresa, kterou investor poskytne pro účely realizace daného obchodu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 39
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije ode dne 1. července 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. července 2010.
A BIZOTTSÁG 583/2010/EU RENDELETE
(2010. július 1.)
a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kiemelt befektetői információk tekintetében, valamint a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weboldalon rendelkezésre bocsátott kiemelt befektetői információk vagy tájékoztató esetében teljesítendő különleges feltételek tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 75. cikke (4) bekezdésére, 78. cikke (7) bekezdésére és 81. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2009/65/EK irányelv meghatározza a kiemelt befektetői információk elkészítésekor és rendelkezésre bocsátásakor követendő fő elveket, beleértve a formájára és megjelenítésére, a célkitűzéseire, a közzéteendő információ fő elemeire és az információtovábbítás irányára és alanyaira, valamint módszereire vonatkozó követelményeket. A tartalomra és a formára vonatkozó részletek további kidolgozását illetően az irányelv végrehajtási intézkedésekre hagyatkozik, amelyeknek elég részletesnek kell lenniük annak biztosítása érdekében, hogy a befektetők megkapják az információt, amelyre a különböző struktúrájú alapok tekintetében szükségük van.
(2)
A rendelet forma indokolt, mivel kizárólag ezzel a formával lehet biztosítani, hogy a kiemelt befektetői információk teljes tartalma összehangolt legyen. Továbbá a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum hatékonyabb lesz, ha az összes tagállamban azonos követelmények vonatkoznak rá. Minden érdekelt fél számára hasznos a tájékoztatás formájának és tartalmának összehangolt szabályozása, amely biztosítja, hogy az ÁÉKBV-k piacán a befektetési lehetőségekről szóló információk következetesek és összehasonlíthatók legyenek.
(3)
Bizonyos esetekben a kiemelt befektetői információk közzététele hatékonyabb, ha a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot weboldalon keresztül bocsátják a befektetők rendelkezésére, vagy ha a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot egy másik dokumentumhoz csatolva adják át a potenciális befektetőnek. Ezekben az esetekben azonban a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum megjelenésének kontextusa nem szoríthatja háttérbe a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot, és nem utalhat arra, hogy az promóciós kiadvány, vagy hogy valamely promóciós kiadványt kísérő elemeknek ugyanolyan vagy nagyobb jelentősége van a lakossági befektető szempontjából.
(4)
Biztosítani kell, hogy az információk tartalma releváns, az elrendezésük logikus és a nyelvezet megfelelő legyen a lakossági befektetők számára. Az említett felvetések rendezése érdekében ennek a rendeletnek biztosítania kell, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum formája, megjelenítése és a használt nyelvezet minősége és jellege révén képes legyen megnyerni a befektetőket és segíteni az összehasonlítást. E rendelet célja, hogy biztosítsa a dokumentum formájának egységességét, többek között azonos címeket tartalmazó egységes sorrenddel.
(5)
Ez a rendelet meghatározza a befektetési célkitűzésekre és az ÁÉKBV-k befektetési politikájára vonatkozó információk tartalmát, amely által a befektetők könnyen eldönthetik egy alapról, hogy valószínűsíthetően megfelel-e igényeiknek. Ebből kifolyólag az információkból ki kell derülnie, hogy a hozam tőkenövekedés, jövedelemfizetés vagy a kettő kombinációja formájában várható-e. A befektetési politika ismertetésében fel kell vázolni a befektető számára, hogy mik az ÁÉKBV átfogó célkitűzései és hogyan kívánja ezeket elérni. A befektetés tárgyát képező pénzügyi eszközök tekintetében nem kell az összes figyelembe vehető eszközt megemlíteni, csak azokat, amelyeknek lényeges hatása lehet az ÁÉKBV teljesítményére.
(6)
Ez a rendelet részletes szabályokat határoz meg a befektetés kockázat/nyereség profiljának bemutatására vonatkozóan, valamint megköveteli egy szintetikus mutató használatát és meghatározza a mutató, valamint a mutató által figyelmen kívül hagyott olyan kockázatok magyarázó leírásának tartalmát, amelyek lényeges hatással lehetnek az ÁÉKBV kockázat/nyereség profiljára. A szintetikus mutatóra vonatkozó szabályok alkalmazása során figyelmet kell fordítani a szintetikus mutató kiszámításának módszertanára, amelyet az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága keretében dolgoztak ki az illetékes hatóságok. Az alapkezelő társaság az egyes alapok sajátos jellemzőinek elemzésével eseti alapon dönti el, hogy mely konkrét kockázatokat kell közzétenni, szem előtt tartva, hogy el kell kerülni a dokumentum olyan információkkal történő túlzsúfolását, amelyek megértését a lakossági befektetők nehéznek találják. Ezenfelül a kockázat/nyereség profil magyarázó leírásának a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumon belül elfoglalt hely mérete miatt terjedelmileg korlátozottnak kell lennie. Lehetővé kell tenni a hivatkozásokat az ÁÉKBV tájékoztatójára, amelyben kockázatait teljes részletességgel közzéteszik.
(7)
Biztosítani kell a következetességet a kockázatoknak a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumban lévő magyarázata és az alapkezelő társaság kockázatkezeléshez kapcsolódó belső eljárásai között, amelyeket a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség, az üzletvitel, a kockázatkezelés, valamint a letétkezelő és az alapkezelő társaság közötti megállapodás tartalma tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. július 1-jei 2010/43/EU bizottsági irányelvnek (2) megfelelően hoznak létre. A következetesség biztosítása érdekében például adott esetben lehetőséget kell adni az állandó kockázatkezelési funkciónak arra, hogy felülvizsgálja és megjegyzéseket tegyen a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum kockázat/nyereség profilról szóló szakaszához.
(8)
Ez a rendelet meghatározza a díjak bemutatásának és magyarázatának egységes formáját, beleértve a vonatkozó figyelmeztetéseket, annak érdekében, hogy a befektetők megfelelően tájékozottak legyenek az őket érintő díjakat és a díjaknak a ténylegesen az alapba fektetett tőke összegéhez viszonyított arányát illetően. E szabályok alkalmazása során figyelmet kell fordítani arra a díjszámítási módszertanra, amelyet az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága keretében dolgoztak ki az illetékes hatóságok.
(9)
A múltbeli teljesítményről szóló információ bemutatására vonatkozó részletes szabályok a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) ilyen jellegű információkra vonatkozó követelményein alapulnak. Ez a rendelet kiegészíti a 2004/39/EK irányelv szabályait azáltal, hogy a különböző kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumok összehasonlításának megkönnyítése céljából az információk összehangolásához szükséges konkrét követelményeket vezet be. Ez a rendelet mindenekelőtt előírja, hogy csak a nettó éves hozam jeleníthető meg, oszlopdiagram formában. Ezzel összefüggésben szabályozni kell az oszlopdiagram megjelenítésének bizonyos szempontjait, többek között azokat a behatárolt körülményeket, amelyek között modellezett adatok használhatók.
(10)
El kell ismerni, hogy az információkra való hivatkozás hasznos lehet a befektető számára, de elengedhetetlen az, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum magában foglaljon minden ahhoz szükséges információt, hogy a befektető megértse az ÁÉKBV alapvető elemeit. Ha a tájékoztatón és a rendszeres beszámolón kívül más információforrásra történik hivatkozás, egyértelművé kell tenni, hogy a befektetők számára a kiegészítő információk elsődleges forrása a tájékoztató és a rendszeres beszámoló, a hivatkozásokkal pedig nem szabad kisebb jelentőséget tulajdonítani ezeknek.
(11)
A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot olyan mértékben és gyakorisággal kell felülvizsgálni és módosítani, amely szükséges annak biztosításához, hogy a dokumentum továbbra is megfeleljen a 2009/65/EK irányelv 78. cikkének (2) bekezdésében és 79. cikkének (1) bekezdésében a kiemelt befektetői információkra vonatkozóan meghatározott követelményeknek. Jó példával járva elöl az alapkezelő társaságoknak célszerű felülvizsgálniuk a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot, mielőtt olyan kezdeményezést indítanak el, amelynek eredményeképp várhatóan jelentős számú új befektető vásárol befektetési jegyeket az alapban.
(12)
Előfordulhat, hogy a kiemelt befektetői információ formáját vagy tartalmát egyedi esetekben ki kell igazítani. Következésképp ez a rendelet úgy alakítja ki a minden ÁÉKBV-ra alkalmazandó általános szabályokat, hogy figyelembe veszi az ÁÉKBV-k bizonyos típusainak - nevezetesen a több befektetési részalappal vagy befektetésijegy-osztállyal, alapok alapja szerkezettel, master-feeder struktúrával rendelkező és a strukturált, például a tőkevédelmet élvező és egyéb hasonló ÁÉKBV-k - különleges helyzetét.
(13)
A különböző befektetésijegy-osztályokat kínáló ÁÉKBV tekintetében indokolt, hogy ne legyen kötelező minden egyes befektetésijegy-osztályra vonatkozóan külön kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot készíteni, amennyiben ez nem sérti a befektetők érdekeit. Két vagy több osztály adatai csak akkor foglalhatók egyetlen kiemelt befektetői információt tartalmazó dokumentumba, ha ezt anélkül meg lehet tenni, hogy a dokumentum túl bonyolult vagy túlzsúfolt lenne. Másik lehetőségként ki lehet választani egy reprezentatív osztályt, de csak abban az esetben, ha az osztályok közötti hasonlóság olyan mértékű, hogy a reprezentatív osztályról szóló információ tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető a reprezentált osztály tekintetében. Annak meghatározásához, hogy a reprezentatív osztály használata tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető, az ÁÉKBV jellemzőit, az egyes osztályok közötti különbségek jellegét és az egyes befektetőknek vagy befektetői csoportoknak kínált választékot kell vizsgálni.
(14)
Alapok alapja esetében megfelelő egyensúlyt kell tartani a befektetés tárgyát képező ÁÉKBV-re vonatkozó információk és a mögöttes alapokra vonatkozó információk között. Az alapok alapjának kiemelt befektetői információt tartalmazó dokumentumát ezért arra alapozva kell elkészíteni, hogy a befektető nem kívánja vagy nem szükséges, hogy részletes tájékoztatást kapjon minden egyes - az ÁÉKBV aktív kezelése esetén valószínűleg amúgy is rendszeresen cserélődő - mögöttes alap egyedi jellemzőiről. Annak érdekében azonban, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum hatékonyan tegye közzé az alapok alapja célkitűzéseit, befektetési politikájáról, kockázati tényezőiről és díjszabási struktúrájáról, a mögöttes alapok jellemzőinek átláthatónak kell lenniük.
(15)
Master-feeder struktúrák esetében a feeder-ÁÉKBV kockázat/nyereség profiljának leírása nem lehet lényegesen eltérő a master-ÁÉKBV kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumának megfelelő szakaszában foglaltaktól, hogy így a feeder adott esetben információkat másolhasson a master kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumából. Az ilyen információt azonban ki kell egészíteni megfelelő megjegyzésekkel vagy megfelelően módosítani kell azokban az esetekben, amikor a feeder által birtokolt kiegészítő eszközök módosíthatják a kockázati profilt a masterhez képest, figyelembe véve az ilyen kiegészítő eszközökben rejlő kockázatokat, például származékos termékek használata esetén. A feederbe és a masterbe történő befektetés együttes költségeiről tájékoztatni kell a feeder befektetőit.
(16)
A strukturált ÁÉKBV-k, például a tőkevédelmet élvező és egyéb hasonló ÁÉKBV-k tekintetében a múltbeli teljesítményre vonatkozó információk helyett a jövőbeli teljesítményre vonatkozó forgatókönyveket kell rendelkezésre bocsátani. A jövőbeli teljesítményre vonatkozó forgatókönyvek tartalmazzák az alapnak a kedvező, kedvezőtlen és semleges feltételezett piaci körülmények között várható hozamának számítását. Ezeket a forgatókönyveket úgy kell megválasztani, hogy hatékonyan illusztrálják a képlet szerinti lehetséges eredmények teljes skáláját.
(17)
Ha a kiemelt befektetői információkat és a tájékoztatót papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weboldalon bocsátják rendelkezésre, befektetővédelmi okokból kiegészítő biztonsági intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a befektetők igényeiknek megfelelő formában kapják meg az információt, és hogy fenntartsák a rendelkezésre bocsátott információ integritását, megakadályozzák az érthetőségét és hatékonyságát veszélyeztető módosításokat, és elkerüljék a nem jogosult személyek általi manipulációt vagy módosítást. A befektetők egyenlő kezelése és a pénzügyi szektorban egyenlő feltételek biztosítása érdekében ez a rendelet hivatkozást tartalmaz a tartós adathordozókra vonatkozó szabályokra, amelyeket a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (4) határozott meg.
(18)
E rendelet alkalmazásának kezdő időpontját össze kell hangolni a 2009/65/EK irányelv átültetésével annak érdekében, hogy az alapkezelő társaságok és befektetési társaságok hatékonyan és eredményesen alkalmazkodhassanak az e rendeletben foglalt új szabályokhoz.
(19)
A 2009/77/EK bizottsági határozattal (5) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával konzultációt folytattak technikai tanácsadás céljából.
(20)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza a 2009/65/EK irányelv 75. cikke (2) bekezdésének, 78. cikke (2)-(5) bekezdésének és 81. cikke (1) bekezdésének részletes végrehajtási szabályait.
2. cikk
Általános elvek
(1) Az ebben a rendeletben meghatározott követelmények minden alapkezelő társaságra vonatkoznak, az általuk kezelt minden egyes ÁÉKBV tekintetében.
(2) Ez a rendelet minden olyan befektetési társaságra alkalmazandó, amely nem bízott meg a 2009/65/EK irányelvnek megfelelően engedélyezett alapkezelő társaságot.
3. cikk
A kiemelt befektetői információt tartalmazó dokumentumra vonatkozó alapelvek
(1) Ez a rendelet kimerítő módon meghatározza a kiemelt befektetői információkat magában foglaló dokumentum (a továbbiakban: kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum) formáját és tartalmát. Semmilyen egyéb információ vagy nyilatkozat nem kerülhet bele, kivéve, ha ez a rendelet másképp rendelkezik.
(2) A kiemelt befektetői információknak tisztességesnek, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lenniük.
(3) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot oly módon kell rendelkezésre bocsátani, hogy a befektetők képesek legyenek megkülönböztetni egyéb anyagoktól. Különösen nem jeleníthető meg vagy bocsátható rendelkezésre oly módon, amely alapján a befektetők valószínűleg kevésbé fontosnak tekintenék, mint az ÁÉKBV-ra és annak kockázataira és előnyeire vonatkozó egyéb információt.
II. FEJEZET
A KIEMELT BEFEKTETŐI INFORMÁCIÓK FORMÁJA ÉS MEGJELENÍTÉSE
1. SZAKASZ
A dokumentum címe, a tartalom sorrendje és a szakaszok címei
4. cikk
A dokumentum címe és tartalma
(1) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum tartalmát a (2)-(13) bekezdésben meghatározott sorrendben kell megjeleníteni.
(2) A „Kiemelt befektetői információk” címet szembetűnően, a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum első oldalának tetején kell feltüntetni.
(3) Magyarázó nyilatkozatot kell megjeleníteni közvetlenül a cím alatt. A nyilatkozat szövege a következő:
„Ez a dokumentum ellátja Önt az erre az alapra vonatkozó kiemelt befektetői információkkal. Nem marketinganyag. Ezeket az információkat törvény írja elő, hogy segítségükkel Ön megérthesse az ebbe az alapba történő befektetés jellegét és kockázatait. Javasoljuk, hogy a tájékozott befektetési döntés érdekében olvassa el az információkat.”
(4) Az ÁÉKBV megjelölését, beleértve befektetésijegy-osztályát vagy befektetési részalapját, szembetűnően kell feltüntetni. Befektetési részalap vagy befektetésijegy-osztály esetében az ÁÉKBV neve a részalap vagy befektetésijegy-osztály nevét követi. Ha létezik kódszám az ÁÉKBV, a befektetési részalap vagy a befektetésijegy-osztály azonosítására, az az ÁÉKBV megjelölésének részét képezi.
(5) Fel kell tüntetni az alapkezelő társaság nevét.
(6) Ezenkívül a jogi, igazgatási vagy forgalmazási megfontolás miatt valamely társaságcsoport részét képező alapkezelő társaság esetében fel lehet tüntetni a csoport nevét. Vállalati márkajelzés akkor tüntethető fel, ha nem akadályozza a befektetőt a befektetés kulcsfontosságú elemeinek megértésében és nem csökkenti a befektetési termékek összehasonlítására irányuló képességét.
(7) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Célkitűzések és befektetési politika” című szakasza az e rendelet III. fejezetének 1. szakaszában meghatározott információkat foglalja magában.
(8) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Kockázat/nyereség profil” című szakasza az e rendelet III. fejezetének 2. szakaszában meghatározott információkat foglalja magában.
(9) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Díjak” című szakasza az e rendelet III. fejezetének 3. szakaszában meghatározott információkat foglalja magában.
(10) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Múltbeli teljesítmény” című szakasza az e rendelet III. fejezetének 4. szakaszában meghatározott információkat foglalja magában.
(11) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Gyakorlati információk” című szakasza az e rendelet III. fejezetének 5. szakaszában meghatározott információkat foglalja magában.
(12) Az engedélyezésre vonatkozó információk a következő nyilatkozatot tartalmazzák:
„Ez az alap [tagállam neve]-ban/-ben engedélyezett és [illetékes hatóság megjelölése] szabályozza.”
Abban az esetben, ha az ÁÉKBV-t olyan alapkezelő társaság kezeli, amely a 2009/65/EK irányelv 16. cikke értelmében gyakorolja jogait, kiegészítő nyilatkozatot kell hozzáfűzni:
„[Alapkezelő társaság neve] [tagállam neve]-ban/-ben engedélyezett és [illetékes hatóság megjelölése] szabályozza.”
(13) A közzétételre vonatkozó információ a következő nyilatkozatot tartalmazza:
„Ezek a kiemelt befektetői információk [közzététel dátuma]-án/-én megfelelnek a valóságnak.”
2. SZAKASZ
Nyelvezet, hosszúság és megjelenítés
5. cikk
Megjelenítés és nyelvezet
(1) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot:
a)
könnyen olvasható módon kell megjeleníteni és elrendezni, olvasható méretű karakterek használatával;
b)
világosan kell megfogalmazni és olyan nyelvezettel kell megírni, amelynek közlésmódja megkönnyíti a befektető számára a közölt információ megértését, különösen ha:
i.
a használt nyelvezet világos, tömör és érthető;
ii.
elkerüli a zsargon használatát;
iii.
kerüli a szakkifejezéseket, ha mindennapi szavak használhatók helyettük;
c)
a befektetők számára szükséges kiemelt információkra összpontosít.
(2) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum csak akkor készülhet színesben, ha érthetősége fekete-fehér nyomtatásban vagy fénymásolva sem csökken.
(3) Az alapkezelő társaság vagy a csoportjának vállalati márkajelzése csak akkor jeleníthető meg, ha nem vonja el a befektető figyelmét és nem takarja el a szöveget.
6. cikk
Hosszúság
A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum nem lehet hosszabb két nyomtatott A/4-es oldalnál.
III. FEJEZET
A KIEMELT BEFEKTETŐI INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM SZAKASZAINAK TARTALMA
1. SZAKASZ
Célkitűzések és befektetési politika
7. cikk
A leírás meghatározott tartalma
(1) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Célkitűzések és befektetési politika” szakaszában foglalt leírás kitér az ÁÉKBV azon alapvető jellemzőire, amelyekről a befektetőnek tudnia kell, még ha ezek a jellemzők nem is képezik részét a célkitűzések és a befektetési politika tájékoztatóban szereplő leírásának; ezek közé tartoznak:
a)
a befektetés tárgyát képező, figyelembe vehető pénzügyi eszközök fő kategóriái;
b)
a befektető lehetősége, hogy ha kéri, visszaválthassa az ÁÉKBV befektetési jegyeit, megjelölve ebben a kijelentésben a befektetési jegyekkel való kereskedés gyakoriságát;
c)
az, hogy az ÁÉKBV-nak van-e különleges célja bármely ipari, földrajzi vagy egyéb piaci szektorral vagy meghatározott eszközosztályokkal kapcsolatosan;
d)
az, hogy az ÁÉKBV engedélyezi-e az adott leendő befektetések kapcsán a diszkrecionális választást, és hogy ez a megközelítés magában foglal-e vagy maga után von-e egy referenciaértékre való hivatkozást, és ha igen, melyikre;
e)
az, hogy az osztalékbevételeket kifizetik vagy újra befektetik.
A d) pont alkalmazásában, amennyiben fennáll a referenciaértékre való hivatkozás, meg kell adni, hogy milyen mértékben lehet eltérni a referenciaértéktől, és ha az ÁÉKBV-nek indexkövető célkitűzése van, ezt fel kell tüntetni.
(2) Az (1) bekezdésben említett leírásnak a következő információt kell tartalmaznia, amennyiben releváns:
a)
ha az ÁÉKBV hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba fektet be, annak megjelölése, hogy azokat társaságok, kormányok vagy egyéb jogalanyok bocsátották-e ki, és adott esetben a minimális hitelminősítési követelmények;
b)
ha az ÁÉKBV strukturált alap, a kifizetés, valamint a teljesítményt várhatóan meghatározó tényezők helyes megértéséhez szükséges összes elem egyszerű kifejezésekkel történő magyarázata, beleértve szükség esetén az algoritmussal és működésével kapcsolatos, a tájékoztatóban található információkra való hivatkozást;
c)
ha az eszközök megválasztása egyedi kritériumok alapján történik, a kritériumok, mint például „növekedés”, „érték”, vagy „magas osztalék” magyarázata;
d)
az esetleg fedezeti ügyletet, arbitrázst vagy tőkeáttételt magában foglaló egyedi eszközkezelési technikák alkalmazása esetén azoknak a tényezőknek az egyszerű kifejezésekkel történő magyarázata, amelyek várhatóan meghatározzák az ÁÉKBV teljesítményét;
e)
ha az ÁÉKBV által elfogadott stratégia miatt a portfólió ügyleti költségeinek a hozamra gyakorolt hatása valószínűsíthetően lényeges lesz, ennek közlése, világossá téve azt is, hogy a portfólió ügyleti költségeit az alap eszközeiből fizetik az e fejezet 3. szakaszában meghatározott díjakon felül;
f)
ha a tájékoztató vagy más forgalmazási dokumentáció az ÁÉKBV befektetési jegyeinek megtartására ajánl egy minimális időtartamot, vagy ha fel van tüntetve, hogy a minimális tartási időtartam a befektetési stratégia alapvető eleme, az alábbi nyilatkozat:
„Ajánlás: ez az alap adott esetben nem megfelelő olyan befektetők számára, akik [időtartam] belül ki akarják venni az alapból a pénzüket.”
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt információnak különbséget kell tennie az (1) bekezdés a), c) pontjában és a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott átfogó befektetési kategóriák és az (1) bekezdés d) pontjában és a (2) bekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott, az alapkezelő társaság által elfogadandó, az említett befektetésekre vonatkozó megközelítés között.
(4) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Célkitűzések és befektetési politika” szakasza tartalmazhat a (2) bekezdésben felsoroltakon kívül egyéb elemeket is, beleértve az ÁÉKBV befektetési stratégiájának leírását, ha ezek az elemek szükségesek az ÁÉKBV célkitűzéseinek és befektetési politikájának megfelelő leírásához.
2. SZAKASZ
Kockázat/nyereség profil
8. cikk
A potenciális kockázatok és nyereségek magyarázata, többek között egy mutató használatával
(1) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Kockázat/nyereség profil” szakasza szintetikus mutatót tartalmaz, a következőkkel kiegészítve:
a)
a mutatónak és főbb korlátainak magyarázó leírása;
b)
azoknak a kockázatoknak a magyarázó leírása, amelyek jelentősek az ÁÉKBV szempontjából és amelyeket a szintetikus mutató nem vesz megfelelően figyelembe.
(2) Az (1) bekezdésben említett szintetikus mutató egy numerikus skálán alapuló kategóriasorozat formáját ölti, amelyen az ÁÉKBV-t az egyik kategóriához kell rendelni. A szintetikus mutató megjelenítésének meg kell felelnie az I. mellékletben meghatározott követelményeknek.
(3) Az (1) bekezdésben említett szintetikus mutató kiszámítását, valamint későbbi módosításait megfelelően dokumentálni kell.
Az alapkezelő társaságok ezeket a számításokat legalább öt évig nyilvántartják. Ezt az időtartamot strukturált alapok esetében ki kell terjeszteni a lejárat utáni öt évre.
(4) Az (1) bekezdés a) pontjában említett magyarázó leírás a következő információkat tartalmazza:
a)
figyelmeztetést arról, hogy a múltbeli - a szintetikus mutató számításához is használt - adatok nem szükségszerűen megbízható mutatói az ÁÉKBV jövőbeli kockázati profiljának;
b)
figyelmeztetést arról, hogy a feltüntetett kockázat/nyereség profil nem marad garantáltan változatlan és hogy az ÁÉKBV kategorizálása idővel módosulhat;
c)
figyelmeztetést arról, hogy a legalacsonyabb kategória nem jelent kockázatmentes befektetést;
d)
rövid magyarázatot arról, hogy az ÁÉKBV miért van egy adott kategóriában;
e)
az ÁÉKBV által kínált tőkegarancia vagy -védelem jellegére, időzítésére és mértékére vonatkozó adatokat, többek között a garantált vagy védett időszakon kívüli befektetésijegy-visszaváltás potenciális hatásait.
(5) Az (1) bekezdés b) pontjában említett magyarázó leírás a következő kockázati kategóriákat tartalmazza, ha lényegesek:
a)
hitelkockázat, ha a befektetés jelentős mértékben hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba történt;
b)
likviditási kockázat, ha a befektetés jelentős mértékben olyan pénzügyi eszközökbe történt, amelyek jellegüknél fogva kielégítően likvidek, de amelyek bizonyos körülmények között viszonylag alacsony szintű likviditással rendelkeznek, és így hatással vannak az ÁÉKBV egészének likviditási kockázati szintjére;
c)
partnerkockázat, ha az alapot harmadik féltől származó garancia támogatja, vagy ha a befektetési kitettsége jelentős mértékben egy adott partnerrel kötött egy vagy több szerződésből ered;
d)
működési kockázatok és az eszközök letéti őrzéséhez kapcsolódó kockázatok;
e)
a 2009/65/EK irányelv 50. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett pénzügyi technikáknak, például a származékos ügyleteknek az ÁÉKBV kockázati profiljára gyakorolt hatása, ha ezeket a technikákat az alapul szolgáló eszközöknek való kitettség elérése, növelése vagy csökkentése érdekében alkalmazzák.
9. cikk
A kockázatok meghatározására, magyarázatára és bemutatására irányadó elvek
A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kockázatok meghatározásának és magyarázatának összhangban kell lennie a kockázat meghatározására, mérésére és nyomon követésére vonatkozó belső eljárással, amelyet a 2010/43/EU irányelvben meghatározottak szerint az ÁÉKBV alapkezelő társasága fogadott el. Ha egy alapkezelő társaság egynél több ÁÉKBV-t kezel, a kockázatokat összehangolt módon kell meghatározni és elmagyarázni.
3. SZAKASZ
Díjak
10. cikk
A díjak bemutatása
(1) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Díjak” szakasza a II. mellékletben meghatározott táblázat formájában mutatja be a díjakat.
(2) Az (1) bekezdésben említett táblázatot a következő követelményeknek megfelelően kell kitölteni:
a)
jegyzési és visszaváltási díjként a befektető ÁÉKBV-be fizetett tőke-hozzájárulásából maximálisan levonható összeg százalékos arányát kell feltüntetni;
b)
az ÁÉKBV-ből egy év során kivett, „folyó költségeknek” nevezett díjakat egyetlen számadattal kell megadni, amely magában foglalja az ÁÉKBV eszközeiből a meghatározott időszak során kivett összes éves díjat és egyéb kifizetést, és amely az előző évi adatokon alapul;
c)
a táblázatban fel kell sorolni és meg kell magyarázni az ÁÉKBV-ből bizonyos különleges körülmények között kivett díjakat, a díjak számításának alapját és hogy a díj mikor alkalmazandó.
11. cikk
A díjak magyarázata és nyilatkozat a díjak fontosságáról
(1) A „Díjak” szakasznak tartalmaznia kell a táblázatban meghatározott minden egyes díj magyarázó leírását, beleértve a következő információt:
a)
a jegyzési és visszaváltási díjak tekintetében:
i.
világossá kell tenni, hogy a díjak mindig maximális adatok, mivel bizonyos esetekben a befektető kevesebbet fizethet;
ii.
közölni kell, hogy a befektető a tényleges jegyzési és visszaváltási díjakat megtudhatja a pénzügyi tanácsadójától vagy a forgalmazójától;
b)
a „folyó költségek” tekintetében fel kell tüntetni egy megjegyzést arról, hogy a folyó költségekre vonatkozó adat a [hónap/év] végződő előző évre vonatkozó költségeken alapul, és adott esetben hogy ez az adat évről évre változhat.
(2) A „Díjak” szakasznak tartalmaznia kell egy nyilatkozatot a díjak fontosságáról, amelyből egyértelmű, hogy a befektető által fizetett díjakat az ÁÉKBV működtetésére használják fel, többek között az ÁÉKBV marketing- és forgalmazási költségeire, és hogy ezek a díjak csökkentik a befektetés potenciális növekedését.
12. cikk
Kiegészítő követelmények
(1) A díjszabási struktúra minden elemét a lehető legegyértelműbben kell bemutatni, hogy a befektető végig tudja gondolni a díjak összesített hatását.
(2) Ha az ÁÉKBV által elfogadott stratégia miatt a portfólió ügyleti költségeinek hozamra gyakorolt hatása valószínűsíthetően lényeges lesz, ezt jelezni kell a „Célkitűzések és befektetési politika” szakaszban, a 7. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említettek szerint.
(3) A teljesítménydíjakat a 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően kell közzétenni. Az ÁÉKBV utolsó pénzügyi éve során felszámított teljesítménydíj összegét kell megadni, százalékos adatként.
13. cikk
Egyedi esetek
(1) Ha egy új ÁÉKBV nem tud eleget tenni a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt követelményeknek, a folyó költségeket a várható összes díj alapján meg kell becsülni.
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az alábbi esetekben:
a)
olyan alapok esetében, amelyek rögzített, mindent tartalmazó díjat számolnak fel; ebben az esetben ezt az adatot kell megadni;
b)
olyan alapok esetében, amelyek a felszámolható összegnek felső határt szabnak; ebben az esetben ezt az adatot kell megadni mindaddig, amíg az alapkezelő társaság kötelezettséget vállal a közzétett számadat betartására és minden egyéb olyan költség átvállalására, amely a felső határ túllépéséhez vezetne.
14. cikk
Hivatkozások
A „Díjak” szakasznak adott esetben hivatkoznia kell az ÁÉKBV tájékoztatójának azon részeire, amelyek részletesebb információval szolgálnak a díjakról, beleértve a teljesítménydíjakat és kiszámításuk módját.
4. SZAKASZ
Múltbeli teljesítmény
15. cikk
A múltbeli teljesítmény bemutatása
(1) Az ÁÉKBV elmúlt tízévi teljesítményére kiterjedő oszlopdiagrammal kell bemutatni az ÁÉKBV múltbeli teljesítményére vonatkozó információt.
Az első albekezdésben említett oszlopdiagram méretének lehetővé kell tennie az olvashatóságot, de semmiképp nem lehet nagyobb a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum fél oldalánál.
(2) Az öt teljes naptári évnél kevesebb teljesítménnyel rendelkező ÁÉKBV esetén a legutolsó öt évre kiterjedő bemutatást kell használni.
(3) Azon éveket illetően, ahol nincsenek elérhető adatok, az évet üresen kell hagyni, csak a dátum megjelölésével.
(4) Egy teljes naptári évre vonatkozó teljesítményadatokkal még nem rendelkező ÁÉKBV esetében szerepeltetni kell egy nyilatkozatot, miszerint még nem áll rendelkezésre elegendő adat ahhoz, hogy a befektetők számára a múltbeli teljesítményről hasznos tájékoztatást adjanak.
(5) Az oszlopdiagram elrendezését ki kell egészíteni feltűnő megjegyzésekkel, amelyek:
a)
figyelmeztetnek arra, hogy a diagram a jövőbeli teljesítmény előrejelzésére csak korlátozottan alkalmas;
b)
röviden feltüntetik, hogy mely díjakat vették bele vagy zárták ki a múltbeli teljesítmény számításából;
c)
feltüntetik az alap létrehozásának évét;
d)
feltüntetik a pénznemet, amelyben a múltbeli teljesítményt kiszámolták.
A b) pontban meghatározott követelmény nem vonatkozik a jegyzési vagy visszaváltási díjat nem alkalmazó ÁÉKBV-kre.
(6) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum a folyó naptári év adatait nem vonhatja be a múltbeli teljesítmény bemutatásába.
16. cikk
A múltbeli teljesítmény kiszámításának módszertana
A múltbeli teljesítmény számadatainak kiszámításához az ÁÉKBV nettó eszközértékét kell alapul venni, és az adatokat azt feltételezve kell kiszámítani, hogy az alap felosztható jövedelmét újra befektették.
17. cikk
Lényeges változások hatása és kezelése
(1) Ha lényeges változás történik az ÁÉKBV célkitűzéseiben és befektetési politikájában a 15. cikkben említett oszlopdiagrammal megjelenített időszak alatt, az ÁÉKBV lényeges változást megelőző múltbeli teljesítményét továbbra is fel kell tüntetni.
(2) Az (1) bekezdésben említett lényeges változást megelőző időszakot jelölni kell az oszlopdiagramon és egyértelmű figyelmeztetéssel kell jelezni, hogy a teljesítményt olyan körülmények között érték el, amelyek már nem érvényesek.
18. cikk
Referenciaérték használata a múltbeli teljesítmény mellett
(1) Ha a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Célkitűzések és befektetési politika” szakasza referenciaértékre hivatkozik, ennek a referenciaértéknek a teljesítményét mutató oszlopot be kell illeszteni az ÁÉKBV múltbeli teljesítményét mutató egyes oszlopok mellé.
(2) Olyan ÁÉKBV-k esetében, amelyek nem rendelkeznek múltbeli teljesítményadatokkal az előírt öt vagy tíz év tekintetében, a referenciaértéket nem kell feltüntetni azokra az évekre, amelyekben az ÁÉKBV nem létezett.
19. cikk
A múltbeli teljesítményre vonatkozó „modellezett” adatok használata
(1) Az adatok rendelkezésre állása előtti időszakra vonatkozóan modellezett teljesítményadatok csak a következő esetekben engedélyezhetők, feltéve, hogy használatuk tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető:
a)
egy meglévő ÁÉKBV vagy befektetési részalap új befektetésijegy-osztályának teljesítménye modellezhető egy másik osztály teljesítményével, feltéve, hogy a két osztály az ÁÉKBV eszközeiben való részvétel mértékét tekintve nem tér el lényegesen;
b)
a feeder-ÁÉKBV teljesítmény modellezhető a master-ÁÉKBV teljesítményével, feltéve, hogy az alábbi feltételek egyike teljesül:
i.
a feeder stratégiája és célkitűzései nem teszik lehetővé számára, hogy a master befektetési jegyein és kiegészítő likvid eszközökön kívül más eszközöket birtokoljon;
ii.
a feeder jellemzői nem térnek el lényegesen a master jellemzőitől.
(2) Minden olyan esetben, amelyben az (1) bekezdéssel összhangban modellezték a teljesítményt, feltűnő módon jelezni kell az oszlopdiagramon, hogy a teljesítmény modellezett.
(3) A jogi státusát megváltoztató, de ugyanabban a tagállamban letelepedve maradó ÁÉKBV csak akkor tarthatja meg teljesítményadatait, ha a tagállam illetékes hatósága ésszerűen úgy értékeli, hogy a státus megváltozása nincs hatással az ÁÉKBV teljesítményére.
(4) A 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdése p) pontjának i. és iii. alpontjában említett egyesülések esetén csak az átvevő ÁÉKBV múltbeli teljesítményét kell megtartani a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumban.
5. SZAKASZ
Gyakorlati információk és hivatkozások
20. cikk
A „Gyakorlati információk” szakasz tartalma
(1) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Gyakorlati információk” szakasza a következő, minden olyan tagállam befektetői számára fontos információkat tartalmazza, amelyekben az ÁÉKBV-t forgalmazzák:
a)
a letétkezelő neve;
b)
hol és hogyan lehet beszerezni további információkat az ÁÉKBV-ről, a tájékoztatójának és legutóbbi éves beszámolójának, valamint esetleges azt követő féléves beszámolójának a másolatát, megjelölve, hogy ezek a dokumentumok mely nyelveken elérhetők és hogy díjmentesen hozzáférhetők;
c)
hol és hogyan lehet egyéb gyakorlati információhoz jutni, többek között hol található meg a befektetési jegyek legaktuálisabb ára;
d)
nyilatkozat arról, hogy az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam adójoga hatással lehet a befektető személyes adózási helyzetére;
e)
a következő nyilatkozat:
„[A befektetési társaság vagy alapkezelő társaság neve] csak akkor vonható felelősségre az ebben a dokumentumban szereplő valamely állítás miatt, ha az félrevezető, pontatlan vagy nincs összhangban az ÁÉKBV tájékoztatójának vonatkozó részeivel.”
(2) Ha a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum egy ÁÉKBV befektetési részalap számára készül, a „Gyakorlati információk” szakasz tartalmazza a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott információt, köztük a befektetők azon jogát, hogy váltsanak a részalapok között.
(3) Adott esetben a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Gyakorlati információk” szakasza beszámol a 26. cikkel összhangban a rendelkezésre álló befektetésijegy-osztályokkal kapcsolatban előírt információról.
21. cikk
Más információforrásokra való hivatkozások használata
(1) Egyéb információforrásokra, többek között a tájékoztatóra, valamint az éves és a féléves beszámolókra való hivatkozásokat be lehet tenni a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumba, feltéve, hogy már maga a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum is tartalmaz minden olyan információt, amely alapvetően fontos ahhoz, hogy a befektető megértse a befektetés lényeges elemeit.
Engedélyezni kell a hivatkozást az ÁÉKBV vagy az alapkezelő társaság weboldalára, beleértve az ilyen weboldalak azon részét, amely a tájékoztatót és a rendszeres beszámolókat tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdésben említett hivatkozásoknak a befektetőt az érintett információforrás konkrét szakaszához kell irányítaniuk. Használható több különböző hivatkozás is a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumban, de számukat a szükséges minimumra kell korlátozni.
6. SZAKASZ
A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum felülvizsgálata és módosítása
22. cikk
A kiemelt befektetői információk felülvizsgálata
(1) Az alapkezelő társaság vagy befektetési társaság biztosítja, hogy a kiemelt befektetői információk felülvizsgálatát legalább tizenkét havonta elvégzik.
(2) Felülvizsgálatot kell végezni a tájékoztató, az alap szabályzatai vagy a befektetési társaság létesítő okirata javasolt változtatásait megelőzően, ha ezek a változtatások nem képezték az (1) bekezdésben említett felülvizsgálat tárgyát.
(3) Felülvizsgálatot kell végezni a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk lényegesnek ítélt változtatásait megelőzően vagy követően.
23. cikk
A módosított változat közzététele
(1) Ha a 22. cikkben említett felülvizsgálatból az derül ki, hogy változtatásokat kell tenni a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumban, a módosított változatot azonnal elérhetővé kell tenni.
(2) Ha a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum változtatása az alapkezelő társaság döntésének várható eredménye, beleértve a tájékoztató, az alap szabályzatai vagy a befektetési társaság létesítő okirata változtatásait, a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum módosított változatát a változtatások hatálybalépése előtt elérhetővé kell tenni.
(3) Az ÁÉKBV múltbeli teljesítményének megfelelően módosított bemutatását magában foglaló, kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot legkésőbb minden év december 31-e után 35 munkanappal elérhetővé kell tenni.
24. cikk
A díjszabási struktúra lényeges változtatásai
(1) A díjakra vonatkozó információnak megfelelően tükröznie kell a díjszabási struktúra minden olyan változását, amelynek eredményeképp növekszik a közvetlenül a befektető által fizetendő egyszeri díjak maximális megengedett összege.
(2) Ha a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban kiszámított „folyó költségek” már nem megbízhatóak, az alapkezelő társaság helyettük megbecsül egy, a „folyó költségekre” vonatkozó számadatot, amelyről ésszerű oka van feltételezni, hogy következtetni enged az ÁÉKBV-t a jövőben valószínűleg terhelő összegre.
A számítás alapjának ilyen változását a következő nyilatkozattal kell közzétenni:
„A folyó költségekre vonatkozó, itt szereplő számadat a díjak becslésén alapul. [Rövid leírás arról, hogy miért becslést használnak inkább egy utólagos valós adat helyett.] A ténylegesen felmerült díjak pontos összegét az ÁÉKBV egyes pénzügyi évekre vonatkozó éves beszámolói tartalmazzák.”
IV. FEJEZET
KÜLÖNLEGES ÁÉKBV-STRUKTÚRÁK
1. SZAKASZ
Befektetési részalapok
25. cikk
Befektetési részalapok
(1) Ha az ÁÉKBV kettő vagy több befektetési részalapból áll, különálló kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot kell készíteni minden egyes részalap tekintetében.
(2) Az (1) bekezdésben említett minden egyes kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumnak fel kell tüntetnie a „Gyakorlati információk” szakaszon belül a következő információkat:
a)
azt, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum az ÁÉKBV egy részalapját ismerteti, és - ha ez az eset áll fenn - hogy a tájékoztató és a rendszeres beszámolók a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum elején megnevezett ÁÉKBV egészére vonatkoznak;
b)
azt, hogy az egyes részalapok eszközei és kötelezettségei jogilag különállóak-e és ez milyen hatással lehet a befektetőre;
c)
azt, hogy a befektetőnek van-e joga az egyik részalap jegyeibe történt befektetését átváltani egy másik részalap jegyeire, és ha igen, hol szerezhető információ e jog gyakorlásának módjáról.
(3) Ha az alapkezelő társaság díjat határoz meg a befektető számára befektetésének a (2) bekezdés c) pontja szerinti átváltására, és ez a díj eltér a befektetési jegyek standard vételi vagy eladási díjától, akkor ezt a díjat külön fel kell tüntetni a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Díjak” szakaszában.
2. SZAKASZ
Befektetésijegy-osztályok
26. cikk
A befektetésijegy-osztályokra vonatkozó kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum
(1) Ha az ÁÉKBV egynél több befektetésijegy- vagy részvényosztályból áll, a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot minden egyes befektetésijegy- vagy részvényosztályra vonatkozóan el kell készíteni.
(2) Az egyazon ÁÉKBV kettő vagy több osztályára vonatkozó kiemelt befektetői információkat össze lehet vonni egyetlen kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumba, feltéve, hogy az ebből eredő dokumentum teljes mértékben megfelel a II. fejezet 2. szakaszában előírt követelményeknek, a hosszúságra vonatkozóan is.
(3) Az alapkezelő társaság kiválaszthat egy osztályt az ÁÉKBV több osztályának reprezentálására, feltéve, hogy a választás tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető a többi osztály potenciális befektetői számára. Ilyen esetekben a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Kockázat/nyereség profil” szakaszának magában kell foglalnia a reprezentált többi osztály bármelyikére vonatkozó lényeges kockázat magyarázatát. A reprezentatív osztályon alapuló kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum a többi osztály befektetői rendelkezésére bocsátható.
(4) Különböző osztályok nem kombinálhatók a (3) bekezdésben említett összetett reprezentatív osztályba.
(5) Az alapkezelő társaság nyilvántartást vezet arról, hogy mely egyéb osztályokat képvisel a (3) bekezdésben említett reprezentatív osztály, valamint az ezt a választást alátámasztó indokokról.
27. cikk
Gyakorlati információkról szóló szakasz
A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Gyakorlati információk” szakaszát adott esetben ki kell egészíteni a reprezentatívnak választott osztály megjelölésével, és ehhez azt a kifejezést kell használni, amellyel az ÁÉKBV tájékoztatója az osztályt megnevezi.
Ebben a szakaszban azt is fel kell tüntetni, hogy a befektetők honnan szerezhetnek be információkat az ÁÉKBV többi osztályáról, amelyeket saját tagállamukban forgalmaznak.
3. SZAKASZ
Alapok alapja
28. cikk
A célkitűzésekről és befektetési politikáról szóló szakasz
Ha az ÁÉKBV eszközeinek jelentős részét más ÁÉKBV-kbe vagy egyéb kollektív befektetési vállalkozásokba fekteti a 2009/65/EK irányelv 50. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint, a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumban az említett ÁÉKBV célkitűzései és befektetési politikája leírásának tartalmaznia kell egy rövid magyarázatot arról, hogy hogyan választják ki folyamatosan a többi kollektív vállalkozást.
29. cikk
Kockázat/nyereség profil
A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, lényeges kockázatokra vonatkozó magyarázó leírásnak figyelembe kell vennie az egyes mögöttes kollektív vállalkozások által jelentett kockázatokat, amennyiben ezek valószínűsíthetően lényegesek az ÁÉKBV egészére nézve.
30. cikk
A díjakról szóló szakasz
A díjak leírásának figyelembe kell vennie azokat a díjakat, amelyeket az ÁÉKBV a mögöttes kollektív vállalkozás befektetőjeként magára von. Konkrétan, a mögöttes kollektív vállalkozások által felszámolt jegyzési és visszaváltási, valamint folyó költségeket figyelembe kell venni az ÁÉKBV saját folyó költségeinek kiszámításakor.
4. SZAKASZ
Feeder-ÁÉKBV
31. cikk
A célkitűzésekről és befektetési politikáról szóló szakasz
(1) A 2009/65/EK irányelv 58. cikkében meghatározott feeder-ÁÉKBV kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumának a célkitűzések és befektetési politika leírásában információt kell adnia arról, hogy a feeder-ÁÉKBV eszközeinek mekkora arányát fektették a master-ÁÉKBV-be.
(2) Ismertetni kell továbbá a master-ÁÉKBV célkitűzéseit és befektetési politikáját, megfelelően kiegészítve a következők egyikével:
i.
megjegyzés arról, hogy a feeder-ÁÉKBV befektetési hozama nagyon hasonló lesz a master-ÁÉKBV-jéhez; vagy
ii.
magyarázat arról, hogy a feeder- és a master-ÁÉKBV befektetési hozama hogyan és miért térhet el.
32. cikk
A kockázat/nyereség profilról szóló szakasz
(1) Ha a feeder-ÁÉKBV kockázat/nyereség profilja valamely lényeges szempontból különbözik a masterétól, ezt a tényt és az okokat el kell magyarázni a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Kockázat/nyereség profil” szakaszában.
(2) A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Kockázat/nyereség profil” szakaszában el kell magyarázni a likviditási kockázatokat és a master- és a feeder-ÁÉKBV vásárlási és visszaváltási szabályai közötti kapcsolatot.
33. cikk
A díjakról szóló szakasz
A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Díjak” szakaszának egyaránt ki kell terjedni a feeder-ÁÉKBV-be történő befektetés költségeire és azokra a költségekre és kiadásokra, amelyeket a master-ÁÉKBV terhelhet a feeder-ÁÉKBV-re.
Ezenkívül a feeder-ÁÉKBV folyó költségeinek számadatában össze kell vonni a feeder- és a master-ÁÉKBV költségeit.
34. cikk
Gyakorlati információkról szóló szakasz
(1) A feeder-ÁÉKBV kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumának a „Gyakorlati információk” szakaszban a feeder-ÁÉKBV-re vonatkozó egyedi információkat kell tartalmaznia.
(2) Az (1) bekezdésben említett információk tartalmazzák a következőket:
a)
annak közlését, hogy a master-ÁÉKBV tájékoztatója, kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentuma és rendszeres jelentései és beszámolói a feeder-ÁÉKBV befektetői számára kérésre hozzáférhetők, valamint hogy hogyan és milyen nyelveken szerezhetők be;
b)
azt, hogy az a) pontban felsorolt elemek csak nyomatott formában vagy egyéb tartós adathordozón elérhetők-e, és hogy kell-e díjat fizetni azon elemekért, amelyekre nem vonatkozik a 2009/65/EK irányelv 63. cikke (5) bekezdése szerinti ingyenes eljuttatás;
c)
ha a master-ÁÉKBV a feeder-ÁÉKBV-tól eltérő tagállamban letelepedett, és ez hatással lehet a feeder adóügyi kezelésére, erre vonatkozó megjegyzés.
35. cikk
Múltbeli teljesítmény
(1) A feeder-ÁÉKBV kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumában a múltbeli teljesítmény bemutatása csak a feeder-ÁÉKBV-ra vonatkozhat, és nem mutathatja be a master-ÁÉKBV teljesítményét.
(2) Az (1) bekezdést az alábbi esetekben nem kell alkalmazni:
a)
ha a feeder-ÁÉKBV a master-ÁÉKBV-jének múltbeli teljesítményét referenciaértékként jeleníti meg; vagy
b)
ha a feedert később indították el feeder-ÁÉKBV-ként mint a master-ÁÉKBV-t, és ha a 19. cikk feltételei teljesülnek, valamint ha a modellezett teljesítményt a feeder létezése előtti évek vonatkozásában, a master-ÁÉKBV múltbeli teljesítménye alapján jelenítik meg; vagy
c)
ha a feeder-ÁÉKBV azon időpont előttről származó múltbeli teljesítményadatokkal rendelkezik, amikor feederként kezdett működni, és saját adatait megtartja az oszlopdiagramban az érintett évek vonatkozásában, a lényeges változást a 17. cikk (2) bekezdésében előírtak szerint jelölve.
5. SZAKASZ
Strukturált ÁÉKBV-k
36. cikk
Teljesítmény-forgatókönyvek
(1) A strukturált ÁÉKBV-k kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentuma nem tartalmaz „Múltbeli teljesítmény” szakaszt.
E szakasz alkalmazásában a strukturált ÁÉKBV olyan ÁÉKBV-ként értendő, amely a befektetők számára bizonyos előre meghatározott időpontokban algoritmus-alapú kifizetéseket biztosít, amelyek a pénzügyi eszközök, indexek vagy referenciaportfóliók vagy hasonló jellemzőkkel bíró ÁÉKBV-k teljesítményéhez, vagy árváltozásaihoz vagy egyéb feltételeihez kapcsolódnak.
(2) A strukturált ÁÉKBV-k esetében a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum „Célkitűzések és befektetési politika” szakasza magyarázatot tartalmaz a képlet működéséről és a kifizetések kiszámítási módjáról.
(3) A (2) bekezdésben említett magyarázatot illusztráció kíséri, amely az ÁÉKBV potenciális teljesítményének legalább három forgatókönyvét bemutatja. Megfelelő forgatókönyveket kell kiválasztani azon körülmények bemutatására, amelyek között a képlet a befektető számára alacsony, közepes vagy magas hozamot termel, beleértve adott esetben a negatív hozamot.
(4) A (3) bekezdésben említett forgatókönyveknek lehetővé kell tenniük a befektető számára, hogy teljes mértékben megértse a képletben rejlő számítási mechanizmus minden hatását.
A forgatókönyveket oly módon kell bemutatni, amely tisztességes, egyértelmű és nem félvezető, és amelyet valószínűsíthetően az átlagos lakossági befektető is megért. Különösen fontos, hogy a forgatókönyvek nem nagyíthatják fel mesterségesen az ÁÉKBV végső teljesítményének jelentőségét.
(5) A (3) bekezdésben említett forgatókönyveket a jövőbeli piaci feltételek és ármozgások vonatkozásában ésszerű és konzervatív feltételezésekre kell alapozni.
Mindazonáltal, ha a képlet jelentős veszteség lehetőségének teszi ki a befektetőt, mint például a csak bizonyos körülmények között működő tőkegarancia esetében, ezeket a veszteségeket megfelelően illusztrálni kell még akkor is, ha a vonatkozó piaci feltételek bekövetkezésének valószínűsége alacsony.
(6) A (3) bekezdésben említett forgatókönyveket megjegyzésnek kell kísérnie, miszerint ezek példák a képlet illusztrálására, és nem a várható események előrejelzését jelentik. Egyértelművé kell tenni, hogy a bemutatott forgatókönyvek előfordulási valószínűsége nem feltétlenül egyenlő.
37. cikk
Hosszúság
A strukturált ÁÉKBV-kre vonatkozó kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum nem lehet hosszabb három nyomtatott A/4-es oldalnál.
V. FEJEZET
TARTÓS ADATHORDOZÓ
38. cikk
A papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weboldalon biztosított kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum vagy tájékoztató esetén alkalmazandó feltételek
(1) Ha a 2009/65/EK irányelv alkalmazásában a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot vagy a tájékoztatót papírtól eltérő tartós adathordozó használatával bocsátják a befektetők rendelkezésére, a következő feltételeknek kell teljesülnie:
a)
a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum vagy a tájékoztató ilyen tartós adathordozó használatával történő biztosítása összhangban van az alapkezelő társaság és a befektető között meglévő vagy kialakítandó üzletvitellel; valamint
b)
a személy, aki számára a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum vagy a tájékoztató biztosítandó, a papíron lévő és az említett egyéb tartós adathordozón lévő információ közötti választás felkínálásakor kifejezetten az egyéb adathordozót választja.
(2) Ha a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum vagy a tájékoztató weboldalon biztosítandó, és az információkat nem személyesen a befektetőnek címzik, a következő feltételeknek is teljesülniük kell:
a)
az ezen az adathordozón nyújtott tájékoztatás összhangban van az alapkezelő társaság és a befektető között meglévő vagy kialakítandó üzletvitellel;
b)
a befektető kifejezett beleegyezését adja az ilyen formájú tájékoztatáshoz;
c)
a befektetőt elektronikus úton értesíteni kell a weboldal címéről és a tájékoztatás weboldalon belüli elérhetőségéről;
d)
a tájékoztatásnak naprakésznek kell lennie;
e)
a tájékoztatásnak folyamatosan hozzáférhetőnek kell lennie a weboldalon mindaddig, amíg az ügyfélnek indokolt igénye lehet a megtekintésre.
(3) E cikk alkalmazásában az elektronikus hírközlés révén nyújtott tájékoztatás az alapkezelő társaság és a befektető között meglévő vagy kialakítandó üzletvitellel összhangban lévőnek minősül, ha bizonyítható, hogy a befektető rendszeres internet-hozzáféréssel rendelkezik. A befektető által az üzletvitel céljából megadott e-mail cím ilyen bizonyítéknak minősül.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
39. cikk
Hatálybalépés
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet 2011. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 1-jén.