PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
A TANÁCS 1008/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. október 10.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó, a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8427 90 00 és az ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések formája egy 7,6-46,7 % között ingadozó értékvám volt.
(2)
Egy hivatalból indított, a termékkörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki.
(3)
Egy hivatalból indított, a dömpingellenes intézkedések kijátszását ellenőrző vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelettel „minden más vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. április 21-én kérelem érkezett, amely az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának a megindítására irányult. A kérelmet két uniós gyártó nyújtotta be - a BT Products AB és a Lifter S.r.l. - (a továbbiakban: a kérelmezők), amelyek a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik teljes uniós gyártásának nagy részét, ebben az esetben szinte az egészét képviselik.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2010. július 20-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Vizsgálati időszak
(7)
A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőket, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(9)
Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
(10)
A független importőrök nyilvánvalóan nagy száma miatt helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az említett felek felkérést kaptak, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint a felülvizsgálatok megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsák be a Bizottsághoz a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Egyetlen független importőr sem jelezte azonban együttműködési szándékát, ezért nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérelmezőktől, vagyis a két uniós gyártócsoporttól érkeztek válaszok. A Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: Kína) egyetlen ismert exportáló gyártója sem működött együtt a felülvizsgálatban. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat során egyetlen más importőr vagy felhasználó sem szolgáltatott információt a Bizottságnak, illetve nem jelentkezett a Bizottságnál.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét és az uniós érdeket. Az alábbi érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
Uniós gyártók
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Olaszország,
-
BT Products AB, Mjölby, Svédország.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
13.
Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a Kínából származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak az olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan megfelelő magasságba lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).
(14)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(15)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(16)
19 ismert kínai exportáló gyártóhoz érkezett megkeresés a Bizottságtól az eljárás megindításakor. Csupán egyetlen vállalat, a Crown Equipment (Suzhou) jelentkezett és egyezett bele a mintába való felvételébe, később azonban visszavonta együttműködését. Következésképpen egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmezők által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat, az Eurostat-adatokat és a hivatalos kínai exportstatisztikákat.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, beleértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot.
(18)
Az eredeti vizsgálatban Kanadát mint analóg országot vették alapul a rendes érték megállapításához. Mivel Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben. Egyetlen ismert brazil exportáló gyártó sem volt azonban hajlandó együttműködni. Alternatívaként a Bizottság 27 indiai gyártót és 2 tajvani gyártót kért fel együttműködésre, de ezek sem voltak készek együttműködni. Az érdekelt felek nem tettek javaslatot analóg országra.
(19)
Az egyik együtt nem működő gyártó szerint a Bizottság nem bizonyította be, hogy jelen esetben lehetetlen volt valamely analóg ország adatainak használata. A vállalat javaslatait a Bizottság leellenőrizte. Néhány esetben az együtt nem működő gyártó által javasolt vállalatokról kiderült, hogy nem gyártják az érintett terméket. A vállalat Vietnamot is javasolta analóg országként, Vietnamról azonban kiderült, hogy nem jöhet számításba, ugyanis nem tekinthető piacgazdasági berendezkedésű országnak. Amint a fenti (17) és (18) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság három potenciális analóg országban - Brazília, India, Tajvan - számos vállalattal kapcsolatba lépett. A kapcsolatfelvételt azonban nem követte együttműködés. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket analóg országgal folytatott együttműködés hiányában a hasonló termékért az Európai Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján kell megállapítani, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon. Ezért a fenti állítást el kellett utasítani.
2.2. Rendes érték
(20)
Mivel e felülvizsgálat során nem volt analóg országból érkező együttműködés, a rendes érték meghatározásának alapjául az Unióban a hasonló termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár szolgált, amelyet szükség esetén kiigazítottak az ésszerű nyereségkülönbözet figyelembevétele céljából. Azonos módszert alkalmaztak az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesült vállalat és az eredeti vizsgálat során abban nem részesült vállalatok esetében.
2.3. Exportár
(21)
Tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Az exportár meghatározásához különböző adatforrásokat használtak fel: Eurostat-adatokat, a kínai exportáló gyártók kérelmezők által bemutatott ajánlatait, valamint a tagállamok vámhatóságaitól összegyűjtött exportszámlákat.
2.4. Összehasonlítás
(22)
A súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlaggal - gyártelepi paritáson - számított exportárral, a kereskedelem azonos szintjét figyelembe véve. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően és a tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az exportáló országban az óceáni és belföldi szállítmány, valamint a biztosítás tekintetében.
2.5. Dömpingkülönbözet
(23)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy jelentős, 97-224 % között ingadozó volt a dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban. A dömpingkülönbözetet illetően a jelentős eltérés oka az, hogy egymástól eltérő adatokat használtak az exportár meghatározására.
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
(24)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmezők által szolgáltatott adatokra, Eurostat-adatokra, valamint a hivatalos kínai exportstatisztikákra támaszkodnak.
(25)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából érkező behozatal alakulása, az exportőrök szabad kapacitása, az uniós piac vonzereje, a kínai belföldi árak és a harmadik országok esetében alkalmazott exportárak.
3.1. A Kínából származó import alakulása
(26)
A kínai exportáló gyártók az intézkedések 2005. évi elrendelése után továbbra is jelentős mennyiségű kézi emelőkocsit szállítottak az uniós piacra. A felülvizsgálati időszakban a Kínából az Unióba irányuló behozatalok volumene - közel 400 000 egység, ami a teljes uniós import 99 %-ának felel meg - jelentősen meghaladta az intézkedések elrendelése előtti szintet (mely a 2000. évi 118 000 egység és az eredeti vizsgálati időszak alatti 280 000 egység között mozgott).
3.2. Az exportőrök szabad kapacitása
(27)
A kínai gyártásra és kapacitásra vonatkozó egyéb információforrások hiányában az elemzést az alaprendelet 18. cikkének megfelelően végezték, a kérelmezők által benyújtott információk alapján. A felülvizsgálati kérelemben szereplő, a piacra vonatkozó információk - amelyeket nem vontak kétségbe az érdekeltek - rámutattak, hogy Kína jelentős kapacitásokkal rendelkezik. Már a 2008-as és 2009-es gyártási szint - 1,5 millió egység, illetve 800 000 egység - is több mint kétszerese volt a teljes uniós piac nagyságának. Ezenkívül a kínai gyártásnak csupán kis részét (2008-ban 14 %-át, 2009-ben pedig 23 %-át) értékesítették a kínai belföldi piacon.
(28)
A gyártás szintje alapján egyértelműen az a következtetés vonható le, hogy intézkedések hiányában a kínai kézi emelőkocsik további jelentős mennyiségei érkezhetnek az uniós piacra.
3.3. Az uniós piac vonzereje, a kínai belföldi árak és a harmadik országok esetében alkalmazott exportárak
(29)
Az uniós piac az árakat illetően továbbra is vonzó marad a kínai exportáló gyártók számára. A Kínából az Unióba érkező importnál az árszint kb. egyharmada az uniós gazdasági ágazat által a független uniós vevők esetében alkalmazott áraknak.
(30)
A kínai exportstatisztikák alapján megállapították, hogy a felülvizsgálati időszakban a kézi emelőkocsik összes kínai exportjának 40 %-a az Unióba irányult. A kínai kézi emelőkocsik második legnagyobb exportpiaca az USA volt, az összes kínai export 20 %-át ez tette ki, míg a fennmaradó hányad különböző rendeltetési helyek között oszlott meg.
(31)
Az EU esetében alkalmazott kínai exportárak általánosságban megfeleltek az összes harmadik ország - kivéve az USA-t - esetében alkalmazott átlagos kínai exportáraknak. Megállapítható azonban, hogy az EU-n kívüli harmadik országokba vagy az USA-ba irányuló kínai export legalább egy része (az összes kínai export 40 %-a) az intézkedések hatályvesztése esetén potenciálisan újra az EU-ba irányítható. Ez nem csupán amiatt következhet be, hogy intézkedések hiányában magasabb árak érhetők el, hanem az említett harmadik országokba irányuló export fragmentáltsága miatt is. Tekintettel az uniós piac fontosságára és a már kialakult értékesítési csatornákra, egyszerűbb volna, ha különböző országok helyett egyetlen export rendeltetési hely lenne.
(32)
Az EU esetében alkalmazott kínai exportárak jelentősen meghaladják az USA esetében alkalmazottakat (ez utóbbiak a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal emelkedtek). Mivel a kínai exportőrök nem működtek együtt, nem határozható meg, hogy milyen mértékben tudható be ez az árkülönbség a termékösszetételben mutatkozó különbségeknek. A rendelkezésre álló exportadatok alapján azonban nem zárható ki, hogy a jelenleg alacsony árakon az USA-ba exportált kézi emelőkocsikat az intézkedések hatályvesztése esetén (részben) az uniós piacra irányítják át. Ennek bekövetkeztét a fenti (31) preambulumbekezdésben említettekkel lehetne magyarázni.
(33)
Az árak fentiekben említett összehasonlításai azt mutatják, hogy az EU továbbra is rendkívül vonzó rendeltetési hely marad a kínai exportáló gyártók számára, amelyek nagy valószínűséggel továbbra is jelentős mennyiségben és alacsony árakon exportálnák a kézi emelőkocsikat.
3.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(34)
A fenti elemzés rámutat, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jutott el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszintjeinek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
1. Az uniós gyártás
(35)
Az Unión belül a hasonló terméket a két vállalatcsoport - vagyis a kérelmezők - és a kézi emelőkocsik egy harmadik uniós gyártója állítja elő. E vállalatok termelése teszi ki a hasonló termék teljes uniós gyártását az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(36)
Mivel ezek a gyártók képviselik a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik teljes uniós gyártását, úgy tekinthető, hogy ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikke (1) és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében, ezért elnevezésük a továbbiakban: „uniós gazdasági ágazat”.
(37)
Az egyik együtt nem működő exportőr állítása szerint a Bizottság nem definiálta pontosan az uniós gazdasági ágazat fogalmát, mert mind a fogalmat, mind a kárelemzést az egyik együtt nem működő uniós gyártóra is kiterjesztette, ami állítólag sérti az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdését. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében azonban az uniós gazdasági ágazat alatt a hasonló termék gyártóinak összességét kell érteni. Így tehát az alaprendelet szerint az együtt nem működő gyártó is az uniós gazdasági ágazat részét alkotja. Amint a (42) preambulumbekezdés kifejti, az együtt nem működő uniós gyártóra vonatkozó adatokat csak az értékesített mennyiségek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének elemzése tekintetében vettük figyelembe. Megjegyzendő továbbá, hogy a vizsgálat során tett megállapításokon az sem változtatna, ha az együtt nem működő uniós gyártót kizárnánk az elemezésből.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(38)
Mivel az érintett termék egyetlen kínai exportáló gyártója sem működött együtt ebben a vizsgálatban, a Kínából (a továbbiakban: érintett ország) származó érintett termék Európai Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok Eurostat-adatokon alapulnak.
2. Felhasználás az uniós piacon
(39)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján határozták meg.
(40)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 40 %-kal csökkent; a legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között volt tapasztalható.
1. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós felhasználás (darab)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. A Kínából érkező behozatalok volumene, piaci részesedése és az importárak
(41)
A Kínából érkező import volumene a figyelembe vett időszakban 37 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 387 907 darabot. Mindazonáltal az uniós kereslet jelentős visszaesése ellenére a kínai behozatalok piaci részesedése növekedett a figyelembe vett időszakban, mivel a kínai import nem csökkent ugyanolyan mértékben, mint az uniós felhasználás. Az érintett országból származó import piaci részesedése ezért jelentősen nőtt 2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is elérte a közel 83 %-os szintet. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai kis mértékben ingadoztak.
2. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatalok volumene
(darab) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Az érintett országból származó behozatalok piaci részesedése (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/darab) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(42)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, mely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az adatok bizalmas kezelése érdekében (csupán két gyártó - a kérelmezők - működött együtt a felülvizsgálat során) az alábbiakban csak mutatók kerülnek nyilvánosságra. Ami a független vevőknek történő, összes uniós értékesítés volumenét, valamint az uniós gazdasági ágazat lenti 6. és 7. táblázatban feltüntetett piaci részesedését illeti, az 1. és 2. táblázattal való összhang érdekében (felhasználás és kínai piaci részesedés) az adatok mindhárom uniós gyártót figyelembe vették, beleértve a kérelmezők két vállalatcsoportját és a felülvizsgálat során nem együttműködő harmadik gyártót (ez utóbbi esetében az értékesítési volumenre vonatkozó számadatok a kérelmezők által benyújtott adatokon alapultak).
4.1. Termelés
(43)
A felülvizsgálati időszakban a gyártás 2007-hez képest 35 %-kal csökkent.
3. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Gyártás (darab)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Kapacitás és kapacitáskihasználási arány
(44)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a termelési kapacitás változatlan maradt. Bár a kapacitáskihasználás szintje már 2007-ben is alacsony volt, a termelés 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 20 százalékponttal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is a kapacitáskihasználás szintje nagyon alacsony volt.
4. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (darab)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. Készletek
(45)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 56 %-kal növekedett 2007 és a felülvizsgálati időszak között.
5. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (darab)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Értékesítési volumen
(46)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései 50 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban; a legnagyobb csökkenésre 2008 és 2009 között került sor.
6. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Független vevők számára történt uniós értékesítések volumene (darab)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Piaci részesedés
(47)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a már 2007-ben is alacsony szintről további 16 %-kal esett vissza 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az eredeti vizsgálatban érintett négy uniós gyártó közül kettő beszüntette a kézi emelőkocsik gyártását. Mindkét esemény a dömpingelt kínai behozatalok által az uniós piacra gyakorolt fokozott nyomás eredményének tekinthető, ezt a nyomást az uniós gazdasági ágazat az erősen visszaesett kereslet miatt még inkább érezte.
7. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. Növekedés
(48)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 40 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 3,2 százalékponttal csökkent, miközben az érintett behozatalok piaci részesedése 5 százalékponttal nőtt.
4.7. Foglalkoztatás
(49)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 17 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a termelés racionalizálására az erősen csökkenő keresletre való tekintettel.
8. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Termelékenység
(50)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége (teljesítmény/alkalmazott/év) 22 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között.
9. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (darab/alkalmazott)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(51)
Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal növekedtek.
10. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Egységár az uniós piacon (EUR/darab)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Bérek
(52)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 29 %-kal csökkent. Ez azt is mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítései sikeresek voltak, hogy a gyártási volumen drasztikus csökkenése miatti problémák ellenére csökkentse a költségeket.
11. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség/alkalmazott (ezer EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. Beruházások
(53)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások erőteljesen, 91 %-kal csökkentek.
12. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(54)
Az uniós ágazat nyereségessége 2007 és a felülvizsgálati időszak között nagy mértékben, 66 %-kal csökkent.
(55)
A beruházások megtérülése szintén jelentősen, 57 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
13. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A független vevőknek történt uniós értékesítések nettó nyeresége (a nettó értékesítések %-ában)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(56)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalmat a 14. táblázat mutatja be. Semmi nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségekbe ütközött volna a tőkebevonást illetően, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportokhoz tartozik.
14. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzáramlás (EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. A dömpingkülönbözet nagysága
(57)
A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.15. A múltbeli dömping hatásait követő fellendülés
(58)
A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2005-ös bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen törékeny maradt az alacsony árú kínai termékeknek az uniós piacon való meghatározó jelenléte miatt. Ez a már eleve hátrányos helyzet egyértelműen kárhoz vezetett 2009 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós felhasználás jelentős visszaesése kiemelte a dömpingelt kínai import által gyakorolt negatív nyomás teljes mértékét. Az említett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítési volumene nagyobb arányban csökkent, mint az uniós felhasználás, és emiatt piaci részesedése jelentősen tovább csökkent. Ugyanebben az időszakban - az intézkedések ellenére - a kínai import piaci részesedése tovább növekedett és a kínai termékeket továbbra is lényegesen az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon importálták. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nyeresége tovább csökkent. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a dömping hatásai alól, sőt, helyzete tovább romlott a felülvizsgálati időszakban.
4.16. Következtetések
(59)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére számos fontos mutató negatívan alakult: a nyereségesség 4,9 százalékponttal csökkent, a termelés és az értékesítések volumene 35, illetve 50 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás 35 %-kal esett vissza, amit a foglalkoztatás csökkenése követett. Jóllehet e negatív fejlemények egy része a felhasználás erőteljes - a figyelembe vett időszakban 40 %-os - csökkenésével magyarázható, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének további (2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 százalékponttal való) visszaesése és a Kínából érkező behozatalok piaci részesedésének állandó növekedése egyértelműen jelzi a dömpingelt kínai importból eredő, növekvő nyomást. Figyelembe véve a kínai behozatalok uniós piacon elért szinte monopolhelyzetét, a kínai behozatalok további növekedése - többek között a rendkívül alacsony árak miatt - az uniós gazdasági ágazat fenntarthatóságának biztosításához szükséges minimumszint alá csökkentheti az ágazat termelési kapacitásának kihasználtságát. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy két uniós gyártó arra kényszerült, hogy beszüntesse a kézi emelőkocsik gyártását a figyelembe vett időszakban, mint azt a (47) preambulumbekezdés is említi.
(60)
A tájékoztatáshoz fűzött észrevételeiben az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy bizonyos mutatók, köztük a termelés, az értékesítések volumene, a nyereségesség, a kapacitáskihasználás és a foglalkoztatás nem alakultak kedvezőtlenül az uniós gazdasági ágazat számára. A vállalat azonban csak a 2009 és a felülvizsgálati időszak közötti tendenciákat vette figyelembe, szemben a kárelemzéssel, amely az uniós gazdasági ágazat egészének alakulására kiterjed, mégpedig a figyelembe vett időszak alatt, azaz 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Amint a fentiekben kifejtettük (lásd a (43)-(49) preambulumbekezdést), a kínai exportőr által említett valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt.
(61)
Ugyanezen exportőr azt is állította, hogy a Bizottság nem tett különbséget a dömpingelt behozatalnak és egyéb tényezőknek, különösen a gazdasági válság nyomán jelentkező kereslet-visszaesésnek tulajdonítható káros hatások között. Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszak alatt 40 %-kal csökkent, a kínai exportőrök ugyanekkor az uniós gazdasági ágazat rovására jelentős piaci részesedésre tettek szert. Amint az (58) preambulumbekezdés is kifejti, a kereslet visszaesése alatt a dömpingelt behozatal még a szokásosnál is érzékenyebben érintette az uniós gazdasági ágazatot.
Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszakban.
5. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(62)
A figyelembe vett időszakban az Európai Unióban tapasztalható felhasználás csökkenése ellenére az érintett országból érkező import volumene ezzel nem azonos mértékben csökkent, ami azt eredményezte, hogy a kínai behozatalok piaci részesedése tovább emelkedett. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az áralákínálást és az áron alul történő értékesítést a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tények alapján számították ki, amelyek különböző információforrásokat foglaltak magukban, pl. Eurostat-adatokat, a kínai exportáló gyártók kérelmezők által bemutatott ajánlatait, valamint a tagállamok vámhatóságaitól összegyűjtött exportszámlákat. Az érintett országból származó behozatalokról megállapították, hogy - a felhasznált információforrástól függően - 43-78 %-kal egyértelműen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnak.
5.2. Egyéb országokból származó behozatalok
(63)
Az egyéb országokból származó behozatalok aránya nagyon alacsony volt, 2007 és a felülvizsgálati időszak között pedig 79 %-kal tovább csökkent. Az egyéb országokból származó behozatalok piaci részesedése szintén csökkent a felülvizsgálati időszakban. Az adatok bizalmas kezelése érdekében (két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot) az alábbiakban csak a mutatókat hozzák nyilvánosságra.
15. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az egyéb országokból származó import volumene (darab)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Az egyéb országokból származó import piaci részesedése
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Következtetés
(64)
A (41) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az érintett országból származó behozatalok piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszakban, az uniós felhasználás jelentős visszaesése ellenére. Emiatt a kínai import piaci részesedése növekedett, és elérte az uniós felhasználás 83 %-át a felülvizsgálati időszakban. Ez a kereslet általános csökkenése ellenére növelte a volumenek miatti nyomást, amihez a kínai behozatalok Unióra alkalmazott rendkívül alacsony importárai társultak; ez utóbbiak jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Emiatt megállapítható, hogy okozati összefüggés van a Kínából érkező dömpingelt behozatalok és az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban ért jelentős kár között.
F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(65)
A már említettek szerint a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem tette lehetővé, hogy az uniós gazdasági ágazat felépüljön az ágazatot ért kár után.
2. A kínai export várható alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
(66)
A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint Kína számottevő termelési kapacitással rendelkezik. Már a 2008-as és 2009-es gyártási szint - 1,5 millió egység, illetve 800 000 egység - is több mint kétszerese volt a teljes uniós piac nagyságának. Ezenkívül a kínai gyártásnak csupán kis részét (2008-ban 14 %-át, 2009-ben pedig 23 %-át) értékesítették a kínai belföldi piacon. Emiatt intézkedések hiányában a kínai kézi emelőkocsik további jelentős mennyiségei irányíthatók az uniós piacra.
(67)
A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint az EU esetében alkalmazott kínai exportárak általánosságban megfelelnek az összes harmadik ország esetében alkalmazott az átlagos kínai exportáraknak. Megállapítható azonban, hogy az EU-n kívüli harmadik országokba vagy az USA-ba irányuló kínai export legalább egy része (az összes kínai export 40 %-a) az intézkedések hatályvesztése esetén potenciálisan újra az EU-ba irányítható. Ez nem csupán amiatt következhet be, hogy intézkedések hiányában magasabb árak érhetők el, hanem főleg az említett harmadik országokba irányuló export fragmentáltsága miatt. Tekintettel az uniós piac fontosságára és a már kialakult értékesítési csatornákra, egyszerűbb volna, ha különböző országok helyett egyetlen export rendeltetési hely lenne.
3. Következtetés
(68)
Tekintettel a (66) és (67) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokra, megállapítható annak valószínűsége, hogy a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett jelentős kár folytatódni fog az intézkedések hatályvesztése esetén. Ez valószínűleg az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének további romlásához fog vezetni, ami középtávon veszélyeztetheti az ágazat működését.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(69)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult.
(70)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak már hatályban, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.
(71)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére egyértelműen megállapítható-e, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(72)
Az uniós gazdasági ágazat folyamatosan veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett országból származó import piaci részesedése jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Az eredeti négy gyártó közül kettő beszüntette a vizsgált termék gyártását. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat valószínűleg még rosszabb helyzetben lenne.
3. Az importőrök és a felhasználók érdeke
(73)
A megkeresett független importőrök és felhasználók közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Emlékeztetni kell az eredeti vizsgálat azon megállapítására, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. Annak ellenére, hogy az intézkedések már öt éve hatályban voltak, az uniós importőrök/felhasználók továbbra is elsősorban Kínából végezték a beszerzést. Nem volt arra utaló jel, hogy nehézségekbe ütközött volna más beszerzési források felkutatása. Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban együttműködő felhasználók semlegesen reagáltak az intézkedések elrendelésére, és azt a következtetést lehetett levonni, hogy üzleti tevékenységükben csekély jelentőségűek voltak a kézi emelőkocsik. Semmi nem utalt ennek az ellenkezőjére e felülvizsgálat során. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az uniós importőrökre/felhasználókra. Valójában intézkedések hiányában a kínai dömpingelt behozatalok monopolizálhatják a kézi emelőkocsik uniós piacát.
4. Következtetés
(74)
A fentiekre való tekintettel nem állapítható meg egyértelműen, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása nem áll az Unió érdekében.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(75)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását szándékozott javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(76)
A tájékoztatáshoz fűzött észrevételeiben az uniós gazdasági ágazat kiemelte, hogy a felülvizsgálat sokkal magasabb dömping- és ár-alákínálási szinteket állapított meg, mint az eredeti vizsgálat, és a kínai behozatal egyre nagyobb nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. Az uniós gazdasági ágazat ezért azt javasolta a Bizottságnak, hogy vegye azt is fontolóra, nem kellene-e a dömpingellenes vámok szintjét kiigazítani. Ezen észrevételekre, valamint e felülvizsgálatban tett megállapításokra tekintettel jelenleg vizsgálat alatt áll az a lehetőség is, hogy a dömping tekintetében teljes időközi felülvizsgálatot indítsunk.
(77)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések különböző mértékű ad valorem vámokból állnak.
(78)
Emlékeztetni kell arra, hogy a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket a 499/2009/EK rendelettel kiterjesztették a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - azonos termék behozatalára. E felülvizsgálat keretében ezzel kapcsolatban nem nyújtottak be új információkat. Emiatt a 46,7 %-os végleges dömpingellenes vámot, amely a Kínából érkező behozatalok esetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, ki kell terjeszteni a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - azonos termék behozatalára.
(79)
Az a rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok - tehát az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék behozatalaira kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok - beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(80)
Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (8). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek - például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos - változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 (TARIC-kódok: 8427900011 és 8427900019) és az ex 8431 20 00 (TARIC-kódok: 8431200011 és 8431200019) KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik - azaz alváz és hidraulika - behozatalára. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vám mértéke
(%)
TARIC-kiegészítőkód
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kína
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kína
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kína
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kína
7,6
A603
Minden más vállalat
46,7
A999
(3) A (2) bekezdésben meghatározott, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be -, jelenleg az ex 8427 90 00 és az ex 8431 20 00 (TARIC-kódok: 8427900011 és 8431200011) KN-kód alá besorolt, az (1) bekezdésben részletezett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik - azaz alváz és hidraulika - behozatalaira.
(4) Eltérő rendelkezések hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2011. október 10-én.