ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. október 27.)
a Magyarország által a Péti Nitrogénművek Zrt. részére nyújtott C 14/09 (korábbi NN 17/09) állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 7274. számú dokumentummal történt)
(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/269/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a Bizottság határozatára, amellyel a C 14/09 (korábbi NN 17/09) támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében (1) meghatározott eljárás megindításáról határozott (2),
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívták az érintett feleket, hogy észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg, és e megjegyzésekre figyelemmel,
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
(1)
2008 végén a Bizottság a sajtóból tudomást szerzett a Magyarország által a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: Nitrogénművek) javára tervezett intézkedésekről. Több alkalommal történt információcserét követően a Bizottság 2009. április 29-én megindította a hivatalos vizsgálati eljárást az állítólagosan állami támogatást megvalósító intézkedések tekintetében.
(2)
Magyarország 2009. augusztus 3-án és 17-én benyújtotta észrevételeit a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2009. július 17-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). Négy érdekelt féltől érkeztek észrevételek: a Nitrogénművektől, amely az állítólagosan állami támogatást megvalósító intézkedések kedvezményezettje, 2009. augusztus 18-án; két további érdekelt féltől, akik kérték, hogy kilétüket ne hozzák nyilvánosságra, 2009. augusztus 17-én és 18-án; valamint a ZAK S.A.-tól 2009. augusztus 19-én.
(4)
Az észrevételeket a Bizottság 2009. szeptember 21-i levelével továbbította Magyarországnak. Magyarország a harmadik felek észrevételeire 2009. október 20-i levelével válaszolt.
(5)
A Bizottság 2009. november 3-án további információkat kért a magyar hatóságoktól, amire Magyarország 2009. december 4-i levelében válaszolt. A Bizottság szolgálatai és a magyar hatóságok között 2010 júniusában további nem hivatalos információcserére került sor elektronikus levelezés útján.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT
(6)
A Nitrogénművek műtrágyát gyártó vállalkozás Pétfürdői székhellyel, Veszprém megyében (Magyarország), amely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott térségnek minősül. A társaság Magyarország fő műtrágyagyártója és a magyar piac fő ellátója.
(7)
2008-ban a Nitrogénművek éves forgalma 64,8 milliárd HUF-ot (körülbelül 232 millió EUR) tett ki, amelyből 74 %-ot Magyarországon realizált, 26 %-ot pedig exportált (főként uniós piacokra). 2008-ban a társaság 508 főt alkalmazott. A társaság jegyzett tőkéje 528 millió HUF-ot (körülbelül 1,92 millió EUR) tesz ki. 2008-ban a saját tőke összesen 11 milliárd HUF-ot (körülbelül 40 millió EUR) tett ki.
1. táblázat
A Nitrogénművek főbb pénzügyi adatai
2007
milliárd HUF
2007
millió EUR
2008
milliárd HUF
2008
millió EUR
Forgalom
48,211
175
64,836
232
Üzemi tevékenység eredménye
2,435
8,9
16,335
59,4
Nettó eredmény nyereség/veszteség (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Forrás: Az adatok a társaság 2008. évi éves beszámolójából származnak.
(8)
2008. október 18-án a Nitrogénművek leállította a termelést.
III. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
(9)
2008. december 18-án a magyar kormány bejelentette (4), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén „megmenti” a Nitrogénműveket.
(10)
2008. december 20-án a kormány két különálló állami kezességvállalást hagyott jóvá (5), amelyek a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továbbiakban: MFB) által nyújtandó hiteleket biztosították. Mindkét kezességet a biztosított összeg 2 %-ának megfelelő előre fizetendő, egyszeri díj ellenében nyújtották.
(11)
E két állami kezességvállalás mellett 2009. január 26-án az MFB és a Nitrogénművek két hitelszerződést kötött:
a)
„A HITEL”: 52 millió EUR összegű, 6 éves futamidejű beruházási hitel (6). A kamatláb a 6 hónapos EURIBOR + 1,7 %. A 100 %-os állami kezességvállalásért a hitel összege 2 %-ának megfelelő, előre fizetendő, egyszeri díj fizetendő. Az MFB részére nyújtott biztosítékok: 100 %-os állami kezességvállalás, második ranghelyen (vagyis közvetlenül az alábbi „B hitel” utáni ranghelyen) bejegyzett jelzálogjog a társaság eszközeire (7). Az állam részére külön biztosítékokat nem határoztak meg. A tőkét tizenkét 6 hónapos részletben kell visszafizetni 2009. június 15-től. A kamatfizetés 6 havonta esedékes.
b)
„B HITEL”: 10 milliárd HUF (körülbelül 36 millió EUR) összegű, 4 éves futamidejű forgóeszköz-finanszírozási hitel, 3 hónapos BUBOR (8) +2,5 % mértékű kamatlábbal. A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás biztosítja, amelyért 2 %-os (a 80 %-os kezességgel fedezett összeg 2 %-a) előre fizetendő, egyszeri díjat kell fizetni. Az MFB részére nyújtott biztosítékok: 80 %-os állami kezességvállalás, első ranghelyen bejegyzett jelzálogjog a társaság eszközeire. Az állam részére külön biztosítékokat nem határoztak meg. A kormányhatározattal összhangban az MFB jogosult volt két tag jelölésére a Nitrogénművek igazgatótanácsába. A tőkét a futamidő végén kell visszafizetni. A kamatfizetés 3 havonta esedékes.
2. táblázat
A Nitrogénművek javára hozott állami intézkedések összefoglalása
Cél
Hitel összege
Kamat
Kezességvállalás
2 %-os előre fizetendő kezességvállalási díj, éves szinten (9)
A banknak nyújtott főbb biztosítékok
„A hitel”
Beruházás
52 millió EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Eszközöket terhelő 2. ranghelyi jelzálogjog
„B hitel”
Forgóeszköz finanszírozás
10 milliárd HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Eszközöket terhelő 1. ranghelyi jelzálogjog
(12)
A Nitrogénművek 2009. február 26-án újraindította a termelést.
IV. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI
(13)
2009. április 29-i, az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság azt a kérdést tette fel, hogy a Nitrogénművek nehéz helyzetben levő vállalkozás-e a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (10) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében, és amennyiben igen, a magyar hatóságok által nyújtottakkal azonos feltételek mellett a piacon finanszírozáshoz tudott volna-e jutni. A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a társaság javára hozott alábbi intézkedések összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülhetnek, mivel úgy tűnik, hogy ezeket a piaci kamatlábnál alacsonyabb kamat mellett nyújtották:
a)
Az 52 millió EUR összegű beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás.
b)
Maga az 52 millió EUR összegű beruházási hitel, amennyiben az olyan, létező hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak. (Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló információk alapján nem volt egyértelmű, hogy a beruházási hitel esetében létező vagy új hitelről van-e szó.)
c)
A 10 milliárd HUF összegű forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás.
d)
A forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.
(14)
A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a beruházási hitelt alátámasztó 100 %-os állami kezességvállalás az MFB-nek nyújtott állami támogatásnak minősülhet, amennyiben létező hitelt biztosít.
V. MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(15)
Magyarország általánosságban azzal érvel, hogy az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel azok piackonformak voltak, és így nem biztosítottak előnyt a kedvezményezett számára. Magyarország nem vitatja az állami támogatás egyéb kumulatív feltételeinek teljesülését, vagyis az állami források juttatását, a szelektivitást, a verseny torzítását és a kereskedelemre gyakorolt hatást.
(16)
Magyarország különösen azt vitatja, hogy a Nitrogénművek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben levő vállalkozásnak lenne tekinthető. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság nyereséges volt, és 2008-ban stabil üzleti kilátásokkal rendelkezett. Magyarország szerint a társaság hitelképessége az intézkedések meghozatalának időpontjában „kielégítőnek” volt tekinthető, ami a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (11) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) rögzített hitelminősítési kategóriák közül a „BB”-nek felel meg.
(17)
A társaság termelésének 2008 őszén történő leállítását illetően a magyar hatóságok kifejtik, hogy a műtrágya-iparágat általában nagyfokú szezonalitás jellemzi. Ezenkívül, a pénzügyi és gazdasági válság alakulása miatt csökkent a kereslet. A társaság a magas földgázárakra (amelyek a műtrágyagyártás egyik fő költségtényezőjét jelentik, és amelyek csökkenése várható volt) és a felhalmozott jelentős készletekre tekintettel döntött a termelés leállítása mellett. Magyarország megjegyzi továbbá, hogy az ilyen leállás nem volt ritka jelenség az európai piacon; az érintett időszakban számos gyártóüzem állította le vagy korlátozta a termelést.
(18)
A fizetett kamatokat és a kezességvállalási díjat illetően Magyarország fenntartja, hogy ezek piackonformak: i. a „B hitel” esetében ezek a referencia-kamatlábról szóló közleményre figyelemmel nem minősülnek támogatásnak; és ii. az „A hitel” esetében a kamatláb alacsonyabb annál, mint ami a referencia-kamatlábról szóló közlemény alapján piackonformnak minősülne, de a biztosítékok nagy értékére figyelemmel mégis piackonformnak tekinthető. Magyarország előadja továbbá, hogy 2008 első felében a társaság és kereskedelmi bankok között hasonló feltételek mellett több kölcsön- és hitelkeret-szerződés jött létre, amelyek - Magyarország szerint - azt mutatják, hogy az „A és a B hitel” díja és feltételei a társaság számára nem jelentettek előnyt a piaci finanszírozáshoz képest.
VI. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(19)
A Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozatra három versenytárstól érkeztek észrevételek (12). Mindhárom fél támogatta a Bizottság vizsgálatát és amellett érvelt, hogy a hitelek állami támogatásnak minősülnek.
(20)
A kedvezményezett is nyújtott be észrevételeket, amelyekben vitatta, hogy az intézkedések jogellenes állami támogatást jelentenének. Érvei és a magyar hatóságok érvelése között jelentős átfedések mutatkoztak.
VII. MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK MEGÁLLAPÍTÁSAIRA
(21)
Az érdekelt felek észrevételeire adott válaszában Magyarország elutasítja a harmadik felek észrevételeit és megismétli arra vonatkozó érveit, hogy a Nitrogénművek nem részesült állami támogatásban.
VIII. AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(22)
Annak eldöntéséhez, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a vitatott intézkedés megfelel-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek. E rendelkezés kimondja, hogy „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.
(23)
Az alábbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében értékeli, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e.
VIII.1. Az MFB által nyújtott hitelek betudhatók az államnak
(24)
Az MFB működésére vonatkozó szabályok változtak az intézkedések meghozatala óta. Ez az értékelés a vizsgált hitelszerződések megkötésekor fennálló jogi helyzetre vonatkozik.
(25)
Az MFB állami tulajdonú szakosított pénzügyi intézmény, amelyet (erre irányuló) jogszabállyal hoztak létre, és amelynek működését - az intézkedések meghozatala idején - is e jogszabály (a továbbiakban: MFB-törvény) (13) szabályozta. A törvény értelmében a bank meghatározott közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata nevezetesen a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaságpolitikájának és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, mivel arra az MFB-törvény különleges prudenciális szabályai vonatkoznak.
(26)
Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéje a Magyar Állam 100 %-os tulajdonában áll, részvényei az MFB-törvény értelmében nem elidegeníthetők. Az MFB kötelezettségeinek egy részét a központi költségvetésből fedezik; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.
(27)
Az Állam tulajdonosi jogait az illetékes miniszter gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek; a könyvvizsgálót szintén az illetékes miniszter jelöli ki. Az igazgatóság és a felügyelőbizottság tagjait és elnökét, valamint a vezérigazgatót is a hatáskörrel rendelkező miniszter nevezi ki és hívja vissza.
(28)
Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény minden eljárását (14), a szóban forgó ügyben azonban fennállnak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (15), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartása betudható az államnak. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, részben mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben felügyeletet gyakorolnak vezetése felett. Így különösen az intézkedésekről való döntés körülményei (vagyis a kormányhatározat, amely kifejezetten az MFB által nyújtott hitelekért vállalt kezességről rendelkezik, és rögzíti, hogy cserébe az MFB két tagot jelölhet a Nitrogénművek igazgatóságába, valamint a kormányszóvivő ezt megelőző nyilatkozata, amelyben bejelentette, hogy az intézkedéseket meg fogják hozni) azt mutatják, úgy tekintendő, hogy a magyar hatóságok részt vettek az intézkedések meghozatalában.
(29)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az MFB eljárása betudható az államnak.
VIII.2. Az intézkedéseket közvetlenül az állam által nyújtott hitelként kell értékelni
(30)
Mivel maguk a hitelek közvetlenül betudhatók az államnak, az ezen felüli állami kezességvállalás nem növeli az állam által viselt pénzügyi terhet vagy a Nitrogénművek előnyét. Ezért helyénvalónak tűnik a szóban forgó hiteleket és a kezességvállalásokat két, közvetlenül az állam által nyújtott hitelként értékelendő intézkedésnek tekinteni (amelyek költségét a Nitrogénművek számára a hitelek kamata, valamint a kezességvállalási díj jelenti).
(31)
Következésképpen az állami támogatás értékelésére a referencia-kamatlábról szóló közlemény fényében kerül sor, amely hitelek esetén alkalmazandó.
VIII.3. Előny: az intézkedések piackonform volta
VIII.3.1. A társaság pénzügyi helyzete az intézkedések nyújtásának idején
(32)
Magyarország fenntartja, hogy a Nitrogénművek az intézkedések nyújtásának idején nem volt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben levő vállalkozásnak tekinthető. A társaság termelésének 2008. októberi leállítását illetően a magyar hatóságok azt állították, hogy ez stratégiai és szezonális döntés volt, és hogy 2008 őszén számos más piaci szereplő is leállította termelését. Magyarország azt állítja, hogy a társaságot az adott időpontban helyesen „BB” minősítésűnek kell tekinteni.
(33)
A Bizottság megállapítja, hogy a társaság nyilvánvaló likviditási problémái ellenére, mint azt a Magyarország által benyújtott bizonyítékok is alátámasztják, a társaság saját tőkéje meghaladta jegyzett tőkéjét, hazai joga szerint nem felelt meg a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak, és a teljes 2008-as évet illetően pozitív volt az üzemi tevékenység eredménye és a nettó eredmény is. Úgy tűnik tehát, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9-11. pontjában foglaltak nem teljesülnek.
(34)
A vizsgálat következtében azonban világossá vált, nevezetesen a társaság 2008-as éves beszámolójából, hogy a Nitrogénműveknek szüksége volt az állami forrásokra a működés újraindításához. A 2008. évi éves beszámoló hangsúlyozta: „Az év [2008] második felében a világban kialakult pénzügyi, gazdasági krízishelyzet a Társaságot is elérte. A műtrágya termékeket hasznosító mezőgazdasági szereplőknél pénzügyi nehézségek merültek fel, így a Társaság termékeinek értékesítése minimálisra csökkent. Pénzügyi, gazdasági okok miatt a Társaság 2008. október 18-ától leállította gyártó kapacitásának működtetését. Az újraindítás érdekében a Társaság tulajdonosa tárgyalásokat kezdeményezett a Kormány képviselőivel. A tárgyalások eredményeként […] a Kormány a magyarországi nitrogénműtrágya ellátás biztosítása érdekében […] készfizető állami kezességet vállalt.” (16) Az éves beszámolóból továbbá arra is lehet következtetni, hogy a forgóeszköz-finanszírozási hitelre szükség volt a termelés újraindításához, és hogy ezen összeg egy részét a 2008. december 31-én esedékes szállítók felé fennálló kötelezettségek törlesztésére fordította (17).
(35)
A Bizottság véleménye szerint egy olyan vállalkozás, amely leállította termelését, és azt állami segítség nélkül nem tudja újraindítani - függetlenül a leálláshoz vezető okoktól - nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. Az éves beszámolóból világosan megállapítható, hogy a társaság komoly likviditáshiánnyal küzdött, és hogy az állami beavatkozás alapvető jelentőségű volt a forrásokhoz jutás szempontjából.
(36)
Ami a társaság hitelképességét illeti, a Bizottság kétli, hogy az állítólagos „BB” minősítés tükrözné a Nitrogénműveknek az intézkedések nyújtásakor fennálló valós pénzügyi helyzetét. Először is a Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország nem nyújtott be független hitelminősítő intézet vagy pénzügyi intézmény által készített hitelminősítést. Az állítólagos „BB” minősítés az MFB-nek tulajdonítható, amely a szóban forgó intézkedések szempontjából az állam eszközeként (a kormány kifejezett döntésének megfelelően), és nem megalapozott kereskedelmi értékelésre törekvő független pénzügyi intézményként járt el. Már önmagában emiatt is megkérdőjelezhető a „minősítés” értéke. Másodszor, Magyarország semmilyen információval nem szolgált arról, hogy az MFB milyen módszert alkalmazott és milyen információkat vett alapul a társaság szilárd pénzügyi helyzetének megállapításához. Harmadszor, tekintettel arra, hogy a Nitrogénművek az intézkedés nyújtásának idején termelési tevékenységet nem folytató és nyilvánvalóan sürgősen finanszírozásra szoruló társaság volt, amely e finanszírozás hiányában nem tudta volna újraindítani a termelést (lásd részletesen a fenti (34)-(35) preambulumbekezdésben), nem hihető, hogy pénzügyi helyzete „kielégítőnek” volt tekinthető. A fentiekben kifejtettekre tekintettel és a társaság múltbeli teljesítményétől függetlenül a Bizottság véleménye szerint a jelen ügyben az állítólagos „BB” minősítés nem alkalmazható annak értékelése során, hogy az intézkedések a referencia-kamatlábról szóló közlemény alapján állami támogatásnak minősülnek-e.
(37)
Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a társaság nem tekinthető szilárd pénzügyi helyzetben levő társaságnak. A beadványokból világosan kiderül, hogy súlyos likviditási gondokkal küzdött, és nem volt képes a termelés újraindítására (lásd a (34)-(35) preambulumbekezdést). A társaság tehát rossz pénzügyi helyzetben levőnek tekinthető, ami a referencia-kamatlábról szóló közleményben rögzített legalacsonyabb kategóriának felel meg („CCC” kategória).
VIII.3.2. Biztosítékok
(38)
A biztosítékként felajánlott eszközök között szerepelnek a Nitrogénművek több gyártóüzemének ingatlanai, épületei és gépei (18).
(39)
A jelzálogjoggal terhelt eszközök értékét illetően Magyarország az […] (19) cég által 2008 közepén készített értékbecslést nyújtott be. Ezen értékbecslés szerint a jelzálogjoggal terhelt eszközök piaci értéke körülbelül […] millió EUR-t, rendes felszámolási értéke körülbelül […] millió EUR-t tesz ki. Az MFB számításai szerint az eszközök kockázati tényezővel súlyozott felszámolási értéke körülbelül […] millió EUR-t tett ki.
(40)
Tekintettel arra, hogy a két vizsgált hitel együttes értéke 88 millió EUR (vagyis a legkörültekintőbb becslés szerint a biztosítékok értéke a hitelek [több mint 70] %-át teszi ki), a Bizottság véleménye szerint az ügyleteket magas fedezettség jellemzi. Bár az „A hitelt” biztosító jelzálogjog második ranghelyű, az ügyletből eredő esetleges követelések a „B hitelből” eredő követelések után kielégíthetők.
(41)
Azon körülmény, hogy a biztosítékok az MFB, és nem közvetlenül az állam javára szólnak, nem bír jelentőséggel. A magyar jog szerint (20), ha a kezesnek kezességből eredő követeléseket kell kielégítenie, az alapulfekvő hitelhez kapcsolódó összes jog átszáll rá. Így, ha a Nitrogénművek nem fizeti vissza a hiteleket, és az MFB beváltja a kezességet, a hitelszerződéshez kapcsolódó kezesség alapján az állam követeléseit ki tudja elégíteni.
(42)
Ezenkívül a „B hitel” esetében az állam jogosult volt két tagot kijelölni a társaság igazgatóságába, akik vétójoggal rendelkeztek az osztalékfizetésre, harmadik személyek részére további biztosítékok nyújtására, valamint a 100 millió HUF-ot meghaladó összegű hitelfelvételre vonatkozó döntések tekintetében.
(43)
Ezen elemekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a referencia-kamatlábról szóló közlemény szempontjából mindkét ügyletet magas fedezettség szintű biztosíték jellemezte.
VIII.3.3. Összehasonlítható piaci kamatlábak
(44)
Beadványában Magyarország több állítólagosan „összehasonlítható”, egyes kereskedelmi bankok és a Nitrogénművek között létrejött hitelszerződést mutat be annak igazolása érdekében, hogy az állami intézkedések alapján fizetendő díjak piackonformak voltak.
(45)
E példák azonban nem összehasonlíthatóak, így a jelenlegi értékelés szempontjából nem relevánsak. Először is, nagy részük alacsonyabb összegre és folyószámlahitel-keretre vonatkozik (21). Másodszor, a bankok által felszámított kamatlábak magasabbak, mint a vizsgált hitelek esetében (22). Végül, és ami a legfontosabb, ezek mindegyikét a gazdasági válság előtt nyújtották, általában 2008 első felében. Ezen időszak kereskedelmi feltételei nem hasonlíthatók össze a 2008 decemberi és 2009 januári időszakkal, amikor a pénzügyi válság tetőzött.
VIII.3.4. A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerinti irányadó kamatlábak
(46)
Annak megállapítása érdekében, hogy egy adott hitel tartalmaz-e állami támogatást, és ha igen, mennyit, a Bizottság a referencia-kamatlábról szóló közleményében a piaci kamatlábakat helyettesítő értékeket használ. A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint az alap-kamatlábra különböző kamatfelárakat kell alkalmazni, a hitelminősítéstől és a rendelkezésre álló biztosítékoktól függően.
(47)
Az értékelés szempontjából irányadó időpontot illetően, tekintettel arra, hogy a végleges, a felekre kötelező „odaítélő” jogügyletek (azaz a hitelszerződések) megkötésére 2009. január 26-án került sor, az e napra vonatkozó referencia-kamatlábat (alap-kamatláb plusz a megfelelő kamatfelár) kell összevetni a finanszírozási csomag megfelelő tényleges ellentételezésével.
(48)
Az alkalmazandó kamatfelárat illetően a fentiekben részletesen kifejtetteknek megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek a referencia-kamatláb táblázat legalsó kategóriájába tartozott, és az ügyleteket magas szintű fedezettség jellemezte. Következésképpen irányadó piaci kamatlábnak a 400 bázispontos felárral növelt vonatkozó alap-kamatláb tekinthető.
(49)
Az „A hitel” (EUR) teljes tényleges finanszírozási költsége 2009. január 26-án 4,362 %-ot tett ki (23). Ehhez képest ezen a napon a megfelelő irányadó referencia-kamatláb 8,99 %-ot tett ki (24). Az „A hitel” teljes finanszírozási költsége tehát az irányadó kamatláb alatt van, következésképpen az intézkedés előnyt biztosít a társaság számára.
(50)
A „B hitel” (HUF) teljes tényleges finanszírozási költsége 12,44 %-ot tesz ki (25). Ezzel szemben az adott napon a megfelelő referencia-kamatláb 14,01 %-ot tett ki (26). A „B hitel” teljes finanszírozási költsége tehát az irányadó kamatláb alatt van, következésképpen az intézkedés előnyt biztosít a társaság számára.
VIII.4. A támogatás fennállására vonatkozó következtetés
(51)
Mint azt a fentiekben bemutattuk, az intézkedéseket állami forrásokból finanszírozzák, és azok az államnak tudhatóak be.
(52)
A Nitrogénművek kedvezőbb feltételek mellett jutott finanszírozáshoz, mint amelyekkel a piacon forrásokhoz jutott volna. Az intézkedések tehát előnyt biztosítanak a társaságnak.
(53)
Ezenkívül az előny szelektív jellegű, mivel az intézkedések a Nitrogénművekre korlátozódnak.
(54)
E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, mivel versenytársaihoz képest előnyt biztosítanak a társaságnak; ezenkívül a tagállamok között jelentős a műtrágya-kereskedelem.
(55)
Következésképpen az „A és a B hitel” az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
IX. AZ MFB-NEK NYÚJTOTT ESETLEGES TÁMOGATÁS
(56)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság felvetette annak lehetőségét, hogy az „A hitelre” vonatkozó 100 %-os kezességvállalás az MFB-nek nyújtott állami támogatást jelenthet, mivel egyes ellentmondó információkból arra lehetett következtetni, hogy a beruházási hitel esetében létező hitelről volt szó (ebben az esetben a későbbi kezesség a banknak nyújtott támogatásnak tekinthető, amennyiben javítja a visszafizetés esélyeit). A vizsgálat során azonban kiderült, hogy az „A” hitel új hitel volt, amelyet 2009. január 26-án írtak alá, így a 100 %-os állami kezességvállalás nem jelentett az MFB-nek nyújtott állami támogatást.
X. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
X.1. Általános megjegyzések
(57)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése mentességeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, miszerint az állami támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.
(58)
Az alábbiakban a Bizottság e kivételek alapján értékeli az intézkedések összeegyeztethetőségét. Azonban már az elején meg kell jegyezni, hogy Magyarország nem adott elő a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozó érveket.
X.2. Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdése szerinti mentességek
(59)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt mentességek a jelen ügyben nem alkalmazhatók, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztónak nyújtották, nem a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtották, valamint nem a Német Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.
X.3. Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerinti mentességek
(60)
Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további mentességeket állapít meg. Az alábbiakban a Bizottság először értékeli az intézkedések összeegyeztethetőségét a 107. cikk (3) bekezdésének a), c) és d) pontja alapján, majd pedig a 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján.
(61)
A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. A csatlakozás időpontjában Magyarország egész területét ilyennek lehetett tekinteni, és az ország régióinak többsége továbbra is részesülhet ilyen támogatásban (27).
(62)
A támogatott területeknek nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét a a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági iránymutatás (a továbbiakban: regionális támogatási iránymutatás) (28) szabályozza. Az intézkedések azonban nem felelnek meg a regionális támogatási iránymutatásnak. Ami a beruházási hitelt illeti, ezt olyan beruházáshoz nyújtották, amelyet már korábban befejeztek (29), így nem áll fenn a regionális támogatási iránymutatás által megkövetelt ösztönző hatás. Ami az esetleges működési támogatást illeti, ez a támogatás semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában (30).
(63)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nem felel meg az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában biztosított mentesség feltételeinek.
(64)
A 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás engedélyezéséről rendelkezik, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Bizottság számos iránymutatást és közleményt dolgozott ki, amelyekben kifejti, hogyan fogja alkalmazni az említett rendelkezésben foglalt mentességet.
(65)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást illetően a Bizottság megjegyzi, úgy tűnik, hogy (függetlenül attól, hogy a társaság jogosult volt-e támogatásra az iránymutatás alapján) az összeegyeztethető támogatás feltételei nem állnak fenn. Ami a megmentési támogatást illeti, az intézkedések nem korlátozódnak a minimális szükségletre, mivel meghaladják a 6 hónapot; a magyar hatóságok nem igazolták továbbá, hogy az intézkedéseket súlyos szociális problémák indokolják, és hogy nemkívánatos hatásaik nem gyűrűznek be a többi tagállamba. Ami a szerkezetátalakítási támogatást illeti, szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a minimálisra korlátozódna-e, valamint hogy elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.
(66)
A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy az intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként nem összeegyeztethetőek.
(67)
A Bizottság véleménye szerint a támogatás természete és jellege miatt a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján kiadott egyéb iránymutatásokban és közleményekben foglalt mentességek egyike sem alkalmazható a jelen ügyre.
(68)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy összeegyeztethetőnek tekinthető a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ez a rendelkezés nyilvánvalóan nem alkalmazható a jelen ügyre.
X.4. Az összeegyeztethetőség értékelése az ideiglenes keretszabály alapján
(69)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a „valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás”.
(70)
A Bizottság megállapítja, hogy a tárgyalt támogatás nem valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására irányul.
(71)
A valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését illetően a Bizottság elfogadta az Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban című közleményt (31) (a továbbiakban: ideiglenes keretszabály).
(72)
A Bizottság a magyar hatóságok által benyújtott pénzügyi adatok (32) alapján úgy ítéli meg, hogy a társaság a pénzügyi és gazdasági világválság kitörése előtt nem mutatta nehézségek jeleit. Különösen, mint azt a fenti (33) preambulumbekezdésben kifejtettük, teljes saját tőkéje meghaladta jegyzett tőkéjét, hazai joga szerint nem felelt meg a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak, és a teljes 2008-as évet illetően pozitív volt az üzemi tevékenység eredménye és a nettó eredmény is. A termelés leállításához vezető problémák a válság kezdete után merültek fel. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy 2008. július 1-jén a Nitrogénművek nem minősült nehéz helyzetben levő vállalkozásnak a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében. Ezért az ideiglenes keretszabály alapján jogosult támogatásra.
(73)
Az intézkedések azonban nem felelnek meg az ideiglenes keretszabály 4.2 pontjában foglaltaknak mint „összeegyeztethető, korlátozott összegű támogatás”, mivel azokat nem támogatási program formájában nyújtották, és úgy tűnik, a támogatás összege meghaladja az 500 000 EUR-t. Ezenkívül, még ha a kezességvállalásokat külön vizsgálnánk is, azok kezességvállalás formájában nyújtott támogatásként nem felelnek meg az ideiglenes keretszabály 4.3 pontjának, mivel a fizetett kezességvállalási díjak (33) az ideiglenes keretszabály alapján alkalmazható díjak („safe harbour” díjak) (34) alatt vannak. Magyarország nem igazolta továbbá, hogy a bérköltségre vonatkozó kritérium teljesült volna. A pénzügyi csomag nem környezetbarát termékek előállításához nyújtott támogatás (4.5 pont), és nem is kockázati tőke (4.6 pont).
(74)
Ami az ideiglenes keretszabály 4.4 pontjában foglalt támogatott kölcsönt illeti, ez a 2010. december 31-ig kötött, tetszőleges futamidejű kölcsönszerződésekre alkalmazandó (35). A vizsgált intézkedésekről az ideiglenes keretszabály hatálybalépését követően és 2010. december 31. előtt kötöttek szerződést, így azok támogathatók lehettek.
(75)
A Bizottság megjegyzi azonban, hogy az ügyletek tényleges ellentételezése az ideiglenes keretszabály alapján összeegyeztethetőnek tekintett minimális kamatláb alatt van.
(76)
A vonatkozó rendelkezés szerint „a Bizottság elfogadhatónak fogja tartani, hogy a tagállamok állami vagy magánforrásból kölcsönt nyújtsanak, amennyiben annak kamatlába egyenlő legalább a központi bank napi kamatával, plusz a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbségével egyenlő díjjal, plusz a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározott kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díjjal.”
(77)
Az EUR hitel („A hitel”) tekintetében a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbsége 64 bázispontnak felel meg. Emellett az Európai Központi Bank napi kamata (EONIA) 2009. január 26-án (36) 1,228 %-ot tett ki. A kedvezményezett minősítésére és az ügylet fedezettségére tekintettel (lásd a fenti (48) preambulumbekezdést) erre az alapra további 400 bázispontos felárat kell alkalmazni. Így az ideiglenes keretszabály alapján engedélyezett támogatott kamatláb 5,868 % lenne. Az ügylet tényleges finanszírozási költsége (4,362 %) ezen kamatláb alatt van.
(78)
A HUF hitelt („B hitel”) illetően a magyar hatóságok az N 78/09 ügyben (37) megerősítették, hogy a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbsége 26 bázispontot tesz ki. Emellett a Magyar Nemzeti Bank napi kamata 2009. január 26-án (38) 9,14 %-ot tett ki. A kedvezményezett minősítésére és az ügylet fedezettségére tekintettel erre az alapra további 400 bázispontos felárat kell alkalmazni. Így az ideiglenes keretszabály alapján engedélyezett támogatott kamatláb 13,40 % lenne. Az ügylet tényleges finanszírozási költsége (12,44 %) ezen kamatláb alatt van.
X.5. Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés
(79)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az „A és a B hitel” támogatott kölcsönként az ideiglenes keretszabály alapján részben összeegyeztethető.
(80)
Így a Bizottság összeegyeztethetetlennek tekinti az ügyletek tényleges ellentételezése és a támogatott kamatláb közötti különbséget; a támogatott kamatláb és az irányadó piaci kamatláb közötti különbség azonban az ideiglenes keretszabály alapján összeegyeztethető.
XI. VISSZAFIZETTETÉS
(81)
Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint - amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen -, a Bizottság jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell a támogatást (39). Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik továbbá, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében az államra a támogatás megszüntetését illetően kirótt kötelezettség célja az eredeti állapot visszaállítása (40). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (41).
(82)
Az említett ítélkezési gyakorlat nyomán a 659/1999/EK tanácsi rendelet (42) 14. cikke rögzítette, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.
(83)
Így tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedések jogellenes és részben összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, az összeegyeztethetetlen részt vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés ezért attól az időponttól teljesítendő, amikor a kedvezményezettnél az előny felmerült, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és a tényleges visszafizetés időpontjáig visszafizettetési kamat terheli.
(84)
A fenti X.5. szakaszra figyelemmel az intézkedések összeegyeztethetetlen támogatási elemét az ideiglenes keretszabály szerinti összeegyeztethető támogatott kamatláb és a finanszírozás nyújtásának teljes tényleges finanszírozási költsége (vagyis a kamatláb plusz a kezességvállalási díj) közötti különbségként kell kiszámítani.
(85)
A visszatérítendő pontos összeget a magyar hatóságoknak kell kiszámítaniuk.
XII. KÖVETKEZTETÉS
(86)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Nitrogénműveknek nyújtott „A és B hitel” az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.
(87)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az „A hitel” és a „B hitel” támogatott kölcsönként az ideiglenes keretszabály alapján a belső piaccal részben összeegyeztethető. Nevezetesen az ideiglenes keretszabály szerinti támogatott kamatláb és az irányadó piaci kamatláb közötti különbség összeegyeztethető. Ezzel szemben az ügyletek tényleges ellentételezése és a támogatott kamatláb közötti különbség összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(88)
Tekintettel arra, hogy az „A hitel” és a „B hitel” jogellenes és részben összeegyeztethetetlen támogatásnak tekintendő, az összeegyeztethetetlen részt vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon.
(89)
A visszatérítendő pontos összeget a magyar hatóságoknak kell kiszámítaniuk. Az összeg az ideiglenes keretszabály szerinti összeegyeztethető támogatott kamatláb és a finanszírozás nyújtásának teljes tényleges finanszírozási költsége (vagyis a kamatláb plusz a kezességvállalási díj) közötti különbségként számítandó.
(90)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az „A hitelhez” nyújtott 100 %-os kezességvállalás nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében az MFB-nek nyújtott állami támogatásnak,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az 52 millió EUR összegű beruházási hitel és a 10 milliárd HUF összegű forgóeszköz-finanszírozási hitel, amelyet Magyarország a Péti Nitrogénművek Zrt. részére nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.
2. cikk
(1) A Magyarország által jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével a Péti Nitrogénművek Zrt. részére nyújtott állami támogatás részben összeegyeztethető, részben összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(2) Az ideiglenes keretszabály szerinti támogatott kamatláb és a vonatkozó referencia-kamatláb különbségének megfelelő jogellenes állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethető.
(3) Az intézkedések tényleges ellentételezése és az ideiglenes keretszabály szerinti támogatott kamatláb közötti különbségnek megfelelő jogellenes állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen.
(4) Magyarország az e határozatról való értesítéstől kezdve megszünteti a (3) bekezdésben említett állami támogatás nyújtását.
3. cikk
(1) Magyarországnak vissza kell fizettetnie a kedvezményezettel a 2. cikk (3) bekezdésében említett támogatást.
(2) A visszafizettetendő összegeknek magukban kell foglalniuk a kamatokat, attól az időponttól kezdődően, amikor az összegeket a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, tényleges visszafizetésük időpontjáig.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
4. cikk
(1) A 2. cikk (3) bekezdésében említett támogatás visszafizettetésének haladéktalanul és hatékonyan kell megtörténnie.
(2) Magyarországnak biztosítania kell, hogy e határozatot az arról való értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.
5. cikk
(1) Az e határozatról való értesítéstől számított két hónapon belül Magyarország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:
a)
a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;
c)
az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Magyarország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről, amíg a 2. cikk (3) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött. Magyarország a Bizottság egyszerű kérésére azonnal benyújtja a Bizottság részére az információkat azokra a tervezett és már elfogadott intézkedésekre vonatkozóan, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek a határozatnak megfeleljen. Részletes információkkal szolgál továbbá a kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegekre és visszafizettetési kamatokra vonatkozóan.
6. cikk
Ennek a határozatnak a Magyar Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. október 27-én.