PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.
A TANÁCS 82/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. január 31.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt falemez behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat lezárásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács - dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) - az 1942/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó okoumé rétegelt falemez behozatalára. A kivetett vám négy gyártó esetében 6,5 %-tól 23,5 %-ig terjedt, a többi gyártó esetében pedig 66,7 % volt.
2. A hatályvesztés felülvizsgálatára vonatkozó kérelem és a részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindítása
(2)
A Kínából származó okoumé rétegelt falemez behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránt.
(3)
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet az Európai Rétegelt Falemez Iparág Szövetsége (European Federation of the Plywood Industry, FEIC, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az okoumé rétegelt falemez uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
(4)
Ezenfelül - egy olyan francia bírósági eljárást követően, amelynek tárgyát az okoumé rétegelt falemez több francia gyártója által tanúsított versenyellenes magatartás képezte - megállapítást nyert, hogy nem zárható ki, hogy az eredeti vizsgálatban a kárértékelést torzíthatta ilyen magatartás. Ezért a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy ezzel egyidejűleg - az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján - hivatalból időközi felülvizsgálatot indítson az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár újraértékelésére, különösen az eredeti vizsgálat vizsgálati szakaszában uralkodó helyzettel összehasonlítva.
(5)
Mvel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat és a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétette az e felülvizsgálatok megindításáról szóló értesítést (4) (a továbbiakban: vizsgálatok megindításáról szóló értesítés).
3. Vizsgálat
3.1. Vizsgálati időszak
(6)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
(7)
A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A Bizottság a felülvizsgálatok megindításáról hivatalosan értesítette az ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett uniós felhasználókat és importőröket, valamint a kínai hatóságokat.
(9)
Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy a vizsgálatok megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél élhetett a meghallgatás lehetőségével, amely ezt kérte, és bizonyította, hogy meghallgatása különösen indokolt.
4. Mintavétel
(10)
Tekintettel az uniós gyártók, az importőrök és a kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően célszerűnek bizonyult megvizsgálni, szükséges-e mintavétel alkalmazása. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fentiekben felsorolt feleket, hogy a vizsgálat megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére a vizsgálatok megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
Csak egyetlen kínai exportáló gyártó jelentkezett, és bocsátotta rendelkezésre a kért információkat a megadott határidőn belül. Így azt a döntést hozták, hogy a kínai exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre. Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártónak kérdőívet küldtek, amely azonban ezt követően beszüntette az együttműködést anélkül, hogy válaszolt volna a kérdőívre. Ennek megfelelően - ahogyan azt a (20) preambulumbekezdés is ismerteti - az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a megállapítások a rendelkezésekre álló tényeken alapulnak.
(12)
Tíz uniós gyártó nyújtotta be a megadott határidőn belül a kért információkat, és járult ahhoz hozzá, hogy felvegyék a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság 5 olyan uniós gyártóból álló mintát állított össze, amelyek az összes uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakon belül az Unió területén független vevők számára értékesített mennyiségnek körülbelül a 40 %-át, az uniós gyártók által a felülvizsgálati időszakon belül gyártott mennyiségnek pedig mintegy a 35 %-át képviselik. A mintavételhez azt a legnagyobb reprezentatív értékesített mennyiséget vették alapul, amelynek vizsgálata - ésszerű megítélés szerint - a rendelkezésre álló időn belül lehetséges volt; a mintavétel során figyelembe vették továbbá az uniós gyártók földrajzi eloszlását.
(13)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett öt uniós gyártónak. A mintavételi időszakot követően a mintába felvett vállalatok közül kettő megszakította az együttműködést. Mivel az a három vállalat, amely válaszolt a kérdőívekre, az összes uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakon belül az Unió területén független vevők számára értékesített mennyiségnek továbbra is körülbelül a 30 %-át képviselte, a Bizottság megállapította, hogy a minta reprezentatív maradt.
(14)
A Bizottság továbbá a mintába be nem került öt gyártónak, az együttműködést megszakító két vállalatnak, valamint két másik ismert gyártónak minikérdőívet küldött azzal a céllal, hogy minél több uniós gyártóra vonatkozó gazdasági mutatókról szerezzen információkat. A minikérdőívre hét gyártó válaszolt.
5. A kapott információ ellenőrzése
(15)
A Bizottság a dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének és az Unió érdekének megállapításához szükségesnek tartott valamennyi információt összegyűjtötte és ellenőrizte. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
5.1.
Uniós gyártók
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanyolország),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Franciaország),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Franciaország).
5.2.
Az analóg országban működő gyártók
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Törökország).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(16)
Az érintett termék - amely azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel - a Kínából származó, jelenleg az ex 4412 31 10 (előzőleg ex 4412 13 10) KN-kód alá besorolt, rétegenként legfeljebb 6 mm vastagságú, kizárólag falapokból álló, legalább egy, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt falemez. Az érintett termék végfelhasználása igen sokféle lehet. Az építőiparban a külső asztalos- és ácsmunkák során burkolásra, ablaktáblákhoz, külső alapozáshoz és korlátokhoz, valamint vízparton faburkolatokhoz használják. Emellett dekoratívabb célokra is alkalmazható, többek között a közúti közlekedésben (pl. autókban, autóbuszokon, lakókocsikban, kempingautókban), a tengeri közlekedésben (jachtokon), valamint bútor- és ajtógyártásra.
(17)
Az okoumé rétegelt falemeznek két fő típusa van: a kizárólag okouméból készült rétegelt falemez (a továbbiakban: teljes okoumé rétegelt falemez), valamint az olyan rétegelt falemez, amelynek legalább az egyik külső oldala okouméból, a többi része pedig másfajta fából készült (a továbbiakban: okouméborítású rétegelt falemez). Az okoumé rétegelt falemez mindkét fő típusának külső megjelenése ugyanolyan. A mechanikai tulajdonságokon belüli eltérések ellenére ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanazokra a célokra használják őket.
2. Hasonló termék
(18)
Amint azt az eredeti vizsgálat bebizonyította és a jelenlegi vizsgálat megerősítette, megállapítást nyert, hogy a Kínában gyártott és belföldön értékesített okoumé rétegelt falemez és az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített termék alapvetően ugyanazokkal a fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása ugyanazokra a célokra történik. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(19)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a Kínával szemben bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztését követően valószínű-e, hogy a dömping folytatódik vagy megismétlődik.
(20)
Ahogyan azt a (11) preambulumbekezdés is említi, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően és a kínai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét vizsgáló elemzést a Bizottság számára más forrásokból hozzáférhető információkra kellett alapozni. Ennek fényében, mivel a Kínából az Unióba kivitt termékek pontos típusairól nem állt rendelkezésre részletes információ, a rendes érték és az exportárak összehasonlítását az okoumé rétegelt falemeznek a fenti (17) preambulumbekezdésben említett két fő típusára kellett korlátozni.
(21)
Az elemzést így főként az Eurostat kereskedelmi statisztikáira alapozták. Ezenfelül egy kínai exportáló gyártó 2009 júniusáig benyújtotta az 1942/2004/EK rendelet (61) preambulumbekezdésében előírt rendszeres nyomonkövetési jelentéseket. Az e jelentésekből származó információ így bizonyos mértékig felhasználható volt a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét vizsgáló elemzés során.
1. Rendes érték
1.1. Analóg ország
(22)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az átmeneti gazdaságokban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók tekintetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számított érték alapján kell megállapítani.
(23)
A vizsgálatok megindításáról szóló értesítés jelezte, hogy Törökország, amely már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt, a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban megfelelő analóg országként szolgálhatna a Kínára vonatkozó rendes érték kiszámításához. Annak ellenére, hogy az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy fűzzenek megjegyzést Törökország analóg országként történő kiválasztásához, egyetlen fél sem élt ezzel a lehetőséggel. A fentiekre figyelemmel, a kiválasztás idején rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy Törökország a legmegfelelőbb analóg ország.
1.2. A rendes érték meghatározása
(24)
Egy török gyártó működött együtt, és küldte el a kérdőívre adott válaszait. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a rendes értéket a török együttműködő gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján állapították meg.
(25)
A rendes értéket a (17) preambulumbekezdésben ismertetett mindkét fő terméktípusra kiszámították. Az egyik fő terméktípus esetében a rendes értéket a török belföldi piacon végzett értékesítések során fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, mivel megállapítást nyert, hogy ezen értékesítések reprezentatív mennyiségben, a rendes kereskedelmi forgalomban valósultak meg. A másik fő terméktípusra - amelyet a török gyártó gyárt, de nem a belföldi piacon értékesít - az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a számított rendes értéket alkalmazták.
(26)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően történő megállapítása érdekében a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék belföldi értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a haszon súlyozott átlagát hozzáadták a felülvizsgálati időszak alatt felmerülő átlagos gyártási költséghez.
2. Exportár
(27)
Mint már korábban is szerepelt, a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az Eurostat rendelkezésre álló kereskedelmi statisztikái alapján állapították meg. Mivel az Eurostat-adatok nem tartalmaznak az okoumé rétegelt falemezre vonatkozóan terméktípusonkénti információt, a két fő típus exportárainak értékeléséhez ezeket a számadatokat kiigazították a teljes okoumé és az okouméborítású rétegelt falemez ára között az együttműködő török gyártónál megfigyelt, százalékban kifejezett különbség alapján. Az így kapott árkülönbözetet ezután az Eurostat-statisztikákban szereplő árak súlyozott átlagára alkalmazták.
(28)
A Kína által exportált mennyiségeket az Eurostat-statisztikákban szereplő teljes mennyiségekből kiindulva számolták ki az okoumé rétegelt falemez mindkét fő típusára vonatkozóan, a (21) preambulumbekezdésben említett, a felülvizsgálati időszakkal egybeeső időszakról szóló nyomonkövetési jelentésekben megállapított, a teljes okoumé és az okouméborítású rétegelt falemez közötti arány alapján.
3. Összehasonlítás
(29)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E szerint - megfelelő és indokolt esetben - kiigazítások történtek a fuvarozási, tengeri fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és mellékköltségek közötti különbségek címén. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a kiigazítások összegét a rendelkezésre álló adatok alapján állapították meg.
4. Dömpingkülönbözet
(30)
A CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet vámfizetés nélkül 34,2 % volt.
5. A behozatal valószínű alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
5.1. Előzetes megjegyzések
(31)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a behozatal mennyiségére és a szabad kapacitásra vonatkozó alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló adatokon - nevezetesen kereskedelmi statisztikákon és az érdekelt felek által benyújtott adatokon - alapulnak.
5.2. A behozatal mennyisége
(32)
Az Eurostat kereskedelmi statisztikái szerint az okoumé rétegelt falemez Kínából az Unióba való tényleges behozatala jelentősen csökkent az eredeti vizsgálati időszak óta, a kínai gyártóknak azonban sikerült jelen maradniuk az uniós piacon: a felülvizsgálati időszak során 4,7 % piaci részesedéssel rendelkeztek.
5.3. Gyártókapacitás, szabad kapacitás
(33)
Mivel az okoumé rétegelt falemez kínai exportáló gyártói nem működtek együtt, a kínai rétegeltfalemez-gyártó ágazat helyzetének meghatározásánál az egész ágazatot (azaz alapanyagként használt fafajtától függetlenül az összes rétegeltfalemez-előállító vállalatot) vizsgálták. Ahogyan azt az eredeti vizsgálat során ideiglenes dömpingellenes vámot kivető 988/2004/EK bizottsági rendelet (5) (89) preambulumbekezdése említi, lehetséges ugyanazon berendezéseket különböző fafajtákból készülő rétegelt falemezek előállítására használni, és a rétegeltfalemez-gyártók ki is használják ezt a lehetőséget. A kérelmező tájékoztatta a Bizottságot a Kínában gyártott okoumé rétegelt falemez általa kiszámított mennyiségéről, amely számítást a kínai piacon hozzáférhető - a felülvizsgálati időszakban körülbelül 900 000 m3-re becsült -, okoumétönkök száma alapján végezte. A kérelmező becslései szerint ennek körülbelül 85 %-át vagy 765 000 m3-t használnak fel rétegelt falemez gyártására. Az okoumé rétegelt falemezből gyártott tényleges mennyiséget nehéz megbecsülni, mivel a termékösszetétel, amely jelentősen befolyásolja a lehetséges előállított mennyiségeket, és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nem ismert. Az okoumétönkök számán alapuló gyártókapacitás-becslés azonban világosan megmutatja, hogy a kínai gyártókapacitás bármely termékösszetétel mellett messze meghaladja az uniós piac által felvett mennyiséget (a felülvizsgálati időszakban 291 000 m3-t, lásd a (41) preambulumbekezdést).
(34)
Ezenfelül mind a jelenlegi felülvizsgálat, mind az eredeti vizsgálat megállapította, hogy a különböző fafajtákból készült rétegelt falemezeket ugyanazok a vállalatok ugyanazokon a berendezéseken gyártják. Ezért lehet arra számítani, hogy intézkedések hiányában azok a kínai gyártók, amelyek jelenleg a másik, kevésbé jövedelmező rétegeltfalemez-típusok gyártására helyezik a hangsúlyt, esetleg növekvő arányban térnek majd át az okoumé rétegelt falemez előállítására. A kínai exportstatisztikák szerint Kína a felülvizsgálati időszak során több mint 5 millió m3 rétegelt falemezt exportált, azaz az okoumé rétegelt falemez uniós piacának mintegy 17-szeresét. Ebből az következik, hogy a termékösszetétel minimális változása is az okoumé rétegelt falemez exportra rendelkezésre álló mennyiségének jelentős növekedéséhez vezethet.
5.4. A Kínából az Unióba és más harmadik országokba irányuló behozatal mennyisége és ára
(35)
A kínai kiviteli adatok szerint 2009-ben a trópusi fából készült rétegelt falemez kínai kivitelének mindössze kis hányada (kb. 5 %-a) érkezett az Unióba. A más piacokra alkalmazott árakkal összevetve ezek az értékesítések viszonylag magas eladási áron történtek. Ezért valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az okoumé rétegelt falemez kínai exportjának jelentősebb része irányulna az Unióba.
5.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(36)
A vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék értékesítése továbbra is dömpingáron és jelentős mennyiségekben történik az Uniós piacon. A rendelkezésre álló adatok ezenfelül azt mutatják, hogy Kína rendkívül nagy mennyiséget állít elő, és exportrészesedése az Unióba irányuló kivitel tekintetében a hatályban lévő intézkedések miatt csekély mértékű. Ennek fényében várható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenleg más országokba exportált okoumé rétegelt falemezeket alacsonyabb áron átirányítják az uniós piacra. Ráadásul a rétegelt lemezek kínai gyártói az intézkedések megszűnésével várhatóan növelnék az okoumé rétegelt falemez gyártási mennyiségét, mivel e termék Uniós piacon történő értékesítése viszonylag jövedelmező.
(37)
A fenti megállapítások fényében ezért levonható az a következtetés, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések megszűnésével a dömping valószínűleg folytatódna.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(38)
Az Unión belül a hasonló termék 16 ismert gyártója ciprusi, franciaországi, görögországi, olaszországi, portugáliai, illetve spanyolországi székhellyel rendelkezik. A teljes uniós gyártás becsült mennyisége 235 000 m3. A teljes uniós termelést biztosító uniós gyártók alkotják - az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében - az uniós gazdasági ágazatot. Az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszak során az uniós piac a 15 tagú Unió tagállamaiból állt. Mivel azonban a 12 új uniós tagállamban az okoumé rétegelt falemez gyártása nem bír túl nagy jelentőséggel, ésszerűnek tekinthető a jelenlegi és az eredeti vizsgálat közötti összehasonlítás.
(39)
Ahogyan azt a (10) preambulumbekezdés is említi, a részletes vizsgálat egy három gyártóból álló mintára irányult, amely a felülvizsgálati időszak alatt az összes uniós gyártó által független vásárlóknak történő uniós értékesítések mintegy 30 %-át, az összes uniós gyártó által gyártott mennyiségnek pedig körülbelül 26 %-át képviseli. A minta a következő cégekből állt:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanyolország),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Franciaország),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Franciaország).
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós fogyasztás
(40)
Az okoumé rétegelt falemez tekintetében az uniós fogyasztást az Eurostattól származó adatok szerint kiszámolt alábbi mennyiségek alapján állapították meg: az uniós gazdasági ágazat és más uniós gyártók által az uniós piacon értékesített mennyiségek és a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal mennyisége.
(41)
Az uniós fogyasztás összességében 35 %-kal csökkent az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszak és a jelenlegi felülvizsgálat időszaka között. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező időszak során az uniós fogyasztás 22 %-kal csökkent. Ez általában azzal a ténnyel magyarázható, hogy az okoumé rétegelt falemezt bizonyos mértékben felváltották a más trópusi fafajtákból, mint például vörös kanárifából, bankiraiból vagy merantiból készült rétegelt lemezek. 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban a gazdasági válság és ennek következtében bizonyos ipari tevékenységek visszaesése hozzájárult az okoumé rétegelt falemez iránti uniós kereslet csökkenő tendenciájához.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az EU teljes fogyasztása (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
2. A Kínából érkező behozatal mennyisége, az annak megfelelő piaci részesedés és az importárak
(42)
Az érintett termék Unióba irányuló tényleges behozatala az eredeti vizsgálati időszakban megállapított 83 606 m3-ről 2006-ra 23 531 m3-re esett vissza. Ezt követően 2006 és 2008 között a behozott mennyiség több mint 20 %-kal növekedett, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között hirtelen a 2006-os szint 54 %-ára esett vissza.
Behozatal (m3)
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Kína
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Forrás: Eurostat
(43)
A kínai behozatalnak megfelelő piaci részesedés 2006 és 2007 között 3,4 %-kal növekedett. 2007 és 2008 között 1,3 %-kal, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között további 4,1 %-kal csökkent. A Kínából az EU-ba érkező behozatalnak megfelelő piaci részesedés a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent.
Piaci részesedés
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Kína
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
(44)
A Kínából behozott érintett termék átlagos importárai 2006 és a felülvizsgálati időszak között 32 %-kal emelkedtek. Ez 2006 és 2007 között 22 %-os növekedést, 2007 és 2008 között 3 %-os növekedést, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között további 7 %-os növekedést jelentett.
Behozatal (€/m3)
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Kína
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Forrás: Eurostat
3. Áralákínálás
(45)
Az áralákínálás elemzésének céljából a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon független vásárlók számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak súlyozott átlagát hasonlították össze az érintett behozatal megfelelő súlyozott átlagáraival. Az összehasonlítás az árengedmények és kedvezmények levonása után történt.
(46)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak során a kínai importnál alkalmazott eladási árak átlagosan 10 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat eladási árainál.
(47)
Az eredeti vizsgálatban kiigazítás történt a Kínából behozott érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék közötti minőségbeli különbségek miatt. A jelenlegi vizsgálatban a terméktípusok kódjait a kérdőívekben ennek figyelembevételével alakították ki. Ezért, mivel a jelenlegi vizsgálat a minőségi különbség figyelembevételével zajlott, és mivel a kínai exportáló gyártók nem nyújtottak be esetleges további minőségbeli különbségekre utaló adatokat, az eredeti vizsgálat során történt kiigazítást a jelenlegi vizsgálat nem alkalmazta. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a Kínából származó érintett termékeket az Unióban olyan árakon értékesítették, amelyek az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott áraknál 11-52 %-kal alacsonyabbak voltak.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(48)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében felsorolt, a kár meghatározására szolgáló mutatók mindegyikét elemezték. A termelt mennyiséget, a gyártókapacitást, a kapacitáskihasználtságot, a foglalkoztatottságot, az értékesített mennyiséget, az eladási árakat, a termelékenységet és a piaci részesedést jelző mutatókat az uniós gazdasági ágazat egészében gyűjtött adatok alapján elemezték. A kár meghatározására szolgáló összes többi mutató vizsgálata a mintába felvett uniós gyártók által benyújtott - és az egyes vállalatok telephelyein ellenőrzött - információkon alapult.
a) Gyártás
(49)
Az uniós gazdasági ágazat termelésének mennyisége 2006 és 2007 között 31 %-kal növekedett, majd 2007 és 2008 között 2 %-kal, 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 13 %-kal csökkent. Annak ellenére, hogy a termelés mennyisége 2006 és a felülvizsgálati időszak között 16 %-kal növekedett, az uniós gazdasági ágazat által termelt mennyiség alacsonyabb az eredeti vizsgálatban megállapított mennyiségeknél, azaz a 2002-ben termelt 283 265 m3-nél, valamint az eredeti vizsgálati időszakban előállított 267 591 m3-nél.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Termelés (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
b) Gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság
(50)
Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása 2006 és 2007 között 33 %-kal, majd 2007 és 2008 között további 12 %-kal növekedett. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártókapacitás állandó szinten maradt. Az uniós gyártók gyártókapacitása összesen 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során. A kapacitáskihasználtság 2006-ban 51 % volt, és a felülvizsgálati időszak során tovább csökkent 41 %-ra.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Gyártókapacitás (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Kapacitáskihasználtság
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
c) Foglalkoztatás
(51)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2006 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal növekedett. Ez pontosabban azt jelenti, hogy a foglalkoztatottak száma 2006 és 2007 között 21 %-kal nőtt, majd 2008-ban közel azonos szinten maradt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között ez a szám 9 %-kal csökkent. Egyes vállalatok megszűnése és szerkezetátalakítása miatt a foglalkoztatottság szintje a figyelembe vett időszakban soha nem érte el az eredeti vizsgálat során tapasztalt szinteket.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
d) Értékesített mennyiség
(52)
A figyelembe vett időszak során az Unióban uniós gyártók által független vásárlóknak értékesített mennyiség 16 %-kal csökkent. 2006 és 2007 között az értékesített mennyiség azonos szinten maradt, majd 2008-ban és a felülvizsgálati időszak során csökkent. Az értékesített mennyiség a figyelembe vett időszakban ugyanolyan nagyságrendű volt, mint az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszakban.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Értékesített mennyiségek az EU-ban (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
e) Eladási árak
(53)
2006 és 2007 között az uniós gazdasági ágazat általi, az uniós piacon független vásárlóknak történő értékesítéskor alkalmazott átlagos eladási árak 13 %-kal, majd 2007 és 2008 között további 5 %-kal növekedtek. A felülvizsgálati időszak alatt ezek az árak a 2007-es szintre estek vissza. Az átlagos uniós eladási árak a figyelembe vett időszak alatt összesen 13 %-kal emelkedtek.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
f) Termelékenység
(54)
Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - a foglalkoztatottak számára vetített éves kibocsátás mennyiségében (m3) mérve - a figyelembe vett időszakban 4 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a termelés nagyobb ütemben nőtt, mint a foglalkoztatási szint, ami az uniós gyártók megnövekedett hatékonyságának a jele.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (m3/alkalmazott)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
g) Piaci részesedés
(55)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt majdnem 6 %-kal nőtt. Ez pontosabban azt jelenti, hogy 2006 és 2007 között 3 %-kal csökkent, 2007 és 2008 között pedig többnyire ugyanazon a szinten maradt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között 8,6 %-kal - 80,2 %-ra - emelkedett. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése annak az eredménye, hogy az uniós értékesítés csökkenésénél jelentősebb volt az uniós fogyasztás csökkenése.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gyártók piaci részesedése
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
h) A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping utáni helyreállás
(56)
A felülvizsgálati időszak során - a hatályban lévő intézkedések ellenére - továbbra is jelentős dömping fennállása volt tapasztalható, bár általában az eredeti vizsgálatban megállapítottnál alacsonyabb szinten. A dömpingelt behozatal mennyiségét és árát tekintve a tényleges dömpingkülönbözet jelentős, ezért hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. Bár az előző dömping után megállapítható volt bizonyos mértékű helyreállás, az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékeny maradt az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
(57)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének egészére vonatkozóan megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat óta számos gyártó vállalat megszűnt. A rendelkezésre álló információk szerint a vizsgálati időszak alatt a legnagyobbnak számító uniós gyártó 2008-ban csődbe ment, és először csökkentette, majd teljes mértékben megszüntette a gyártást. Két másik, az eredeti vizsgálat során a mintába felvett uniós gyártó szintén megszűnt 2005-ben, illetve 2006-ban. 2009 elején egy francia gyártó is megszűnt. Ezenfelül egy görög gyártó jelentősen csökkentette a termelést. Ezek a fejlemények, bár hozzájárulhattak a továbbra is tevékeny uniós gyártók piaci részesedésének növekedéséhez, azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat egésze még mindig sérülékeny.
a) Készletek
(58)
A mintába felvett uniós gyártók zárókészleteinek szintje majdnem ötszörösére nőtt a figyelembe vett időszak során. Az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszakhoz képest, amikor az okoumé rétegelt falemez gyártása kizárólag megrendelésre történt, úgy tűnik, hogy a figyelembe vett időszak során nagyobb mennyiségeket tartanak készleten. Ez főként 2008-ban és a felülvizsgálati időszak alatt volt így, az értékesített mennyiségek visszaesésének következményeként.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
b) Munkabérek
(59)
A mintába felvett uniós gyártók éves munkaerőköltsége a figyelembe vett időszak során 26 %-kal nőtt. Ez pontosabban azt jelenti, hogy az éves munkaerőköltség 2006 és 2007 között 29 %-kal emelkedett. 2007 és 2008 között 3 %-kal csökkent. 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig azonos szinten maradt.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
c) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(60)
A mintába felvett uniós gyártók nyereségességének szintje 2006-ban 4,3 % volt, 2007-ben 9,8 %-ra, 2008-ban 8,3 %-ra javult, majd a felülvizsgálati időszakban 5,9 %-ra esett vissza. A befektetések megtérülése - azaz a nyereségnek a beruházások könyv szerinti nettó értékéhez viszonyított, százalékában kifejezett aránya - a figyelembe vett időszak során 51 %-kal csökkent: a 2006-os 12,5 %-os értékről a felülvizsgálati időszakban 6,2 %-ra esett vissza.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az Unió nyereségessége (nettó eladások %-a)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Befektetések megtérülése (a nyereségnek a befektetések könyv szerinti nettó értékéhez viszonyított aránya %-ban)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(61)
A mintába felvett uniós gyártók működéséből származó nettó pénzforgalma a figyelembe vett időszak során 32 %-kal nőtt. Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
e) Beruházások
(62)
A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártásába történő éves beruházásai 2006 és 2007 között 10 %-kal, 2007 és 2008 között 100 %-kal, 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 16 %-kal nőttek. A figyelembe vett időszakban a beruházások összességében 126 %-kal növekedtek.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházás (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó következtetés
(63)
A makro- és mikrogazdasági adatok elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete viszonylag stabil. Elsősorban a mintába felvett uniós gyártók nyereségességi szintje javult az eredeti vizsgálat mintájába felvett gyártók körében megállapított -8,9 %-os szintről, és a nyereségesség átlagos szintje a figyelembe vett időszak során mindvégig 4,3-9,8 % között maradt. Az uniós gazdasági ágazatnak a hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően sikerült a szűkülő piacon is továbbá növelnie piaci részesedését.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(64)
Bár az uniós gazdasági ágazat látszólag stabilizálódott, és leküzdötte a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásait, nem érte el az eredeti vizsgálat előtti időszakban tapasztalt termelési, értékesítési és foglalkoztatási szintet. Számos uniós gyártó megszűnt, ami azt is bizonyítja, hogy az ágazat egészében véve viszonylag sérülékeny.
(65)
Számos tény támasztja alá annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődik. Egyrészt, tekintve a Kínából érkező behozatalnál jelenleg tapasztalható áralákínálás mértékét, és mivel feltételezhető, hogy az elvesztett piaci részesedés visszaszerzése érdekében Kína az importárak jelenlegi alacsony szintjét fenntartaná, vagy még jobban csökkentené, az uniós gazdasági ágazat nem tudná fenntartani a jelenlegi árszintet. Az árak várható csökkenése valóban veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat helyreállását eredményező jelenlegi folyamatot, és lehetetlenné tenné az ágazat nyereségességét.
(66)
Másrészt - a kínai exportáló gyártók jelentős gyártókapacitását tekintve - az is valószínű, hogy az alacsony árszinteken történő (dömpingelt) behozatal növekedne. Ez pedig azt jelentené, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési lehetőségeket veszítene a piacon, és mivel a kapacitáskihasználási arány már a felülvizsgálati időszak során is alacsony volt, ez a termelés további csökkentéséhez vagy akár még több uniós gyártó megszűnéséhez vezethetne.
(67)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék Kínából származó újbóli dömpingelt behozatala következtében a kár valószínűleg megismétlődik.
(68)
Az okoumé olyan trópusi fa, amely főként Gabonban, kisebb arányban az Egyenlítői-Guineában és Kamerunban nő. A panaszt benyújtó szövetség bizonyítékkal szolgált arra nézve, hogy a gaboni kormány 2010. január 1-jétől megtiltotta, hogy Gabon területéről hántolatlan okoumétönköket vigyenek ki, hogy azok furnérlemezzé való feldolgozása az országban maradhasson. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy egy ilyen tilalom, még ha a felügyeleti időszak után lépett is életbe, gyakorolhat-e jelentős hatást erre az elemzésre.
(69)
A vizsgálat során kapott információk arra utaltak, hogy azok az ázsiai vállalatok, amelyek a gaboni tönkök több mint 60 %-át importálják, illetve exportálják, erős pozícióból tárgyalnak az okoumé fa legfőbb exportőrével, a Gaboni Országos Faipari Társasággal (Société Nationale des Bois du Gabon - SNBG), valamint a gaboni kormánnyal, és úgy tűnik, rájuk kevésbé gyakorol hatást a döntés, mint az európai vállalatokra. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a Bizottsággal, nem lehetett további hatásvizsgálatot végezni e tekintetben.
(70)
A kiviteli tilalom csak 2010. január 1-jén- azaz a felülvizsgálati időszakot követően - lépett hatályba, amelyhez kapcsolódóan a gaboni kormány 2010 májusáig átmeneti időszakot állapított meg, amelynek végéig a 2009 végéig kivágott tönköket még ki lehetett vinni az országból. Ahhoz, hogy elemezni lehessen, milyen hatással jár a kiviteli tilalom hatálybalépése az uniós gyártókra, a Bizottság 2010. szeptember 14-én további információkat kért a panaszt benyújtó szövetség tagjaitól. Négy uniós gyártó küldte el válaszát. A mintába felvett gyártók közül kettő saját hántolóüzemmel rendelkezik Gabonban, ezért úgy tűnik, hogy ezekre a gyártókra nem gyakorol hatást a tilalom. Ugyanakkor a mintába felvett gyártók mindegyike megerősítette azt az információt, hogy a kínai vállalatok erős tárgyalási pozícióval rendelkeznek ahhoz, hogy biztosítsák a nyersanyaghoz való hozzáférésüket, és hogy a jogszabály végrehajtásának hatékonysága egyelőre nem bizonyított. Az uniós gyártók megerősítették, hogy a gaboni tönkökre vonatkozó kiviteli tilalmat követően az okouméellátás csökkent, és az árak emelkedtek, továbbá azokat a gyártókat érinti a leghátrányosabban az új helyzet, amelyek az EU területén rendelkeznek okouméhántoló üzemmel.
(71)
Mindenesetre a tilalom elvileg minden kivitelre érvényes, köztük a Kínába történő kivitelre is. Ezért a Gabonban kialakult új jogi helyzet valószínűleg nem befolyásolja a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében végzett elemzést.
2. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(72)
A fenti elemzés alapján megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne az a kár, amelyet az érintett termék Kínából való dömpingelt behozatala okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. A FRANCIA CONSEIL DE LA CONCURRENCE (VERSENYTANÁCS) HATÁROZATÁRA TEKINTETTEL A KÁR VONATKOZÁSAIRA KORLÁTOZÓDÓ IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT
(73)
Ahogyan azt a (4) preambulumbekezdés is említi, azon franciaországi bírósági eljárás nyomán, amely több francia gyártó ellen indult versenyellenes magatartás miatt, a Bizottság indokoltnak ítélte, hogy hivatalból időközi felülvizsgálatot indítson az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetének újbóli felmérésére, és főként az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában fennálló helyzettel való összehasonlítására.
(74)
A fent említett bírósági eljárásban a francia Conseil de la Concurrence hat francia rétegeltlemez-gyártóra rótt ki büntetést, mivel azok az 1995 novembere és 2004 májusa közötti időszakban versenyellenes magatartást tanúsítottak (azaz azonos árszerkezetet alkalmaztak és egyidejű áremelést végeztek). A párizsi Cour d’Appel (fellebbviteli bíróság) 2009. szeptember 29-i ítélete helybenhagyta a Conseil de la Concurrence határozatát, bár némileg csökkentette a büntetések mértékét.
(75)
Az eredeti eljárás keretében végzett kárelemzésében öt európai gyártó került be a mintába: három francia, egy olasz és egy portugál vállalat. A mintába felvett három francia gyártó közül kettőre később a fent ismertetett eljárás keretében büntetést róttak ki. Annak vizsgálata érdekében, hogy a fenti versenyellenes magatartás milyen lehetséges hatással bírt a kárelemzésre, először az eredeti mintában szereplő vállalatok átlagos eladási árait hasonlították össze egymással. Kiderült, hogy az a két francia gyártó, amelyre később büntetést róttak ki, valóban magasabb átlagos egységárat alkalmazott, mint a mintában szereplő másik három vállalat. Az árkülönbségre részben magyarázatot adhatnak az eredeti vizsgálat megállapításai, azaz, hogy a termékösszetétel gyártónként különbözött. Részletesebb összehasonlítást végezve azonban kiderül, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a két francia gyártó eladási egységárai magasabbak voltak mind a teljes okoumé (7-30 %-kal), mind az okoumé borítású rétegelt falemez (3-19 %-kal) esetében.
(76)
Következő lépésként ezért a két megbüntetett francia vállalat adatait eltávolították a kárszámításhoz használt adatok közül, és az eredeti kárhelyzetet a három fennmaradó vállalat adatai alapján vizsgálták meg. Mivel a makrogazdasági mutatók (termelés, termelékenység, értékesítés, piaci részesedés, foglalkoztatás és növekedés) tíz uniós gyártó által benyújtott információn alapultak, a többi megbüntetett francia vállalat adatait is eltávolították a számításhoz használt adatok sorából.
(77)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megbüntetett francia vállalatok adatainak kivonása nem befolyásolná jelentős mértékben az eredeti vizsgálatnak az ún. mikrogazdasági mutatókra vonatkozó megállapításait. Az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszak során a mintába felvett vállalatok nyereségessége 3,5 %-ról -8,9 %-ra csökkent. Ha a megbüntetett francia gyártókat kizárták volna a mintából, a nyereségesség 3,1 %-ról -6,5 %-ra csökkent volna. A mintába felvett vállalatoknál a beruházások megtérülése 15,6 %-ról -27,5 %-ra csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 19,3 %-ról -38,9 %-ra csökkent volna. A mintába felvett vállalatok beruházásai 80 %-kal csökkentek; a megbüntetett francia vállalatok nélkül a csökkenés 86 %-os lett volna. A mintába felvett gyártók pénzforgalma 7,6 millió EUR-ról 59 000 EUR-ra csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 1,5 millió EUR-ról -69 000 EUR-ra csökkent volna. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági adatokat illetően a megbüntetett francia gyártók adatainak kivonása árnyaltabb képet eredményezett volna. Az eredeti vizsgálatban figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat termelése 10 %-kal esett vissza; a megbüntetett francia gyártók nélkül 1 %-ot csökkent volna. Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása 9 %-kal csökkent; a megbüntetett francia vállalatok nélkül azonos szinten maradt volna. Az uniós gazdasági ágazat eladási értéke 7 %-kal csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 5 %-kal növekedett volna. Az uniós gazdasági ágazat értékesített mennyisége 10 %-kal csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 1 %-kal növekedett volna.
(78)
Ezért, még ha a megbüntetett francia vállalatok kizárása árnyaltabb képet adna a kárhelyzetről, az eredeti vizsgálat mindenképpen jelentős kár fennállását állapította volna meg. Ez a következtetés elsősorban az ún. mikrogazdasági mutatók alakulásából fakad.
(79)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a francia gyártók versenyellenes magatartása befolyásolhatta-e a jelenlegi vizsgálat során a kárhelyzetről alkotott képet. Először is, mivel a kartell 2004-ben megszűnt, a mutatók egyikét sem befolyásolhatta többé a versenyellenes magatartás. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy lehetett-e szó a kárelemzés közvetett - azaz a költségként felmerülő büntetés révén történő - befolyásolásáról. Kiderült, hogy a nyereségesség kiszámításakor a mintába felvett két francia gyártó egyike sem számította be a büntetés összegét. Ezért megállapítást nyert, hogy a múltbeli versenyellenes magatartás vagy a kirótt büntetés nem gyakorolt hatást a jelenlegi kárelemzésre.
(80)
A fenti elemzés alapján következtetésként levonható, hogy a francia gyártók versenyellenes magatartása nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetét kimondottan az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában fennálló helyzettel összehasonlítva. Ezért a részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.
H. AZ UNIÓS ÉRDEK
(81)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnak. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Valamennyi érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére az alaprendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
(82)
Mint ismeretes, az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.
(83)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek azon következtetés levonásához vezetnek, hogy az Uniónak ebben az adott esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.
1. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
(84)
Az érintett országból származó behozatalra elrendelt dömpingellenes intézkedések fenntartása nagymértékben erősítené az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó lehetőségeit, hogy ésszerű nyereségességet érjen el, mivel segítene megakadályozni, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mennyisége következtében kiszoruljon a piacról. Valóban nagy a valószínűsége a nagy mennyiségű káros dömpingnek, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(85)
Ennek megfelelően levonható az a következtetés, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat és más uniós gyártók érdekét szolgálná.
2. A független uniós importőrök érdekei
(86)
Két független uniós importőr működött közre a vizsgálatban. Mindketten ellenezték az intézkedések fenntartását, állítván, hogy az intézkedések nem célravezetők, és a kínai termékek a minőségbeli különbségek miatt nem vethetők össze az uniós gazdasági ágazat hasonló termékeivel, továbbá kételkedésüknek adtak hangot az okoumé rétegelt falemezt gyártó uniós ágazatának versenyképességével kapcsolatban. Azonban a fenti állítások egyikét sem bizonyították. Mivel nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos dömpingellenes intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna az importőrökre, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd ki jelentős mértékben az uniós importőrökre.
3. Az uniós felhasználók érdekei
(87)
A kérdőívekre olasz, görög és francia felhasználók küldték el válaszaikat. Mivel egyikük sem Kínától vásárolta az érintett terméket, és mivel nem állt rendelkezésre további olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos dömpingellenes intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna a felhasználókra, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása nem jár majd jelentős negatív hatással az uniós felhasználókra.
4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(88)
A fentiek fényében megállapítható, hogy az uniós érdek tekintetében nem létezik olyan kényszerítő ok, amely a hatályos intézkedések fenntartása ellen szól.
I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(89)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását tervezte javasolni.
Vállalat
Vámtétel
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Minden más vállalat
66,7
(90)
A Bizottság egyúttal olyan határidőt biztosított a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. A benyújtott információkat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.
(91)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Kínából származó okoumé rétegelt falemez behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(92)
Az e rendeletben meghatározott egyedi vámtételek kizárólag a felsorolt vállalatok - vagyis az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott termék behozatala nem részesülhet e vámtételekből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(93)
Ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérelmet (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (6), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, belföldi és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően - az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével - módosítják.
(94)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának - a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti - veszélyét minimalizálni lehessen, jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(95)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, kijátszás elleni vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére, és ebből következően országos vám kivetésére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg az ex 4412 31 10 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 4412311010), rétegenként legfeljebb 6 mm vastagságú, kizárólag falapokból álló, legalább egy, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt falemezként meghatározott okoumé rétegelt falemez behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következő:
Gyártó
Vámtétel
%
Kiegészítő TARIC-kód
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Kínai Népköztársaság
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
Anhui tartomány 235323, Kínai Népköztársaság
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
Zhejiang tartomány, Kínai Népköztársaság
17
A529
Minden más vállalat
66,7
A999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek azzal a feltétellel alkalmazhatók, ha a tagállamok vámhatóságainak érvényes kereskedelmi számlát mutatnak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint indított részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészben kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. január 31-én.