PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 404/2011
ze dne 8. dubna 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na čl. 6 odst. 5, čl. 7 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 5, čl. 14 odst. 10, čl. 15 odst. 9, čl. 16 odst. 2, čl. 21 odst. 7, čl. 22 odst. 7, čl. 23 odst. 5, čl. 24 odst. 8, čl. 25 odst. 2, článek 32, čl. 37 odst. 4, čl. 40 odst. 6, čl. 55 odst. 5, čl. 58 odst. 9, čl. 60 odst. 7, článek 61, čl. 64 odst. 2, čl. 72 odst. 5, čl. 73 odst. 9, čl. 74 odst. 6, čl. 75 odst. 2, čl. 76 odst. 4, čl. 78 odst. 2, čl. 79 odst. 7, čl. 92 odst. 5, čl. 103 odst. 8, čl. 105 odst. 6, čl. 106 odst. 4, čl. 107 odst. 4, čl. 111 odst. 3, čl. 116 odst. 6, čl. 117 odst. 4 a čl. 118 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1224/2009 (dále jen „nařízení o kontrolním režimu“) stanoví přijetí prováděcích pravidel a opatření k určitým ustanovením, která jsou v něm obsažena.
(2)
Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování těchto prováděcích pravidel, je nezbytné zavést určité definice.
(3)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že rybářské plavidlo EU se smí používat k obchodnímu využívání živých vodních zdrojů, pouze pokud má platnou licenci k rybolovu. Ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že rybářské plavidlo EU je oprávněno provozovat určité rybolovné činnosti, pouze jsou-li uvedeny v platném oprávnění k rybolovu. Je vhodné stanovit společná pravidla pro vydávání a správu těchto licencí k rybolovu a oprávnění k rybolovu, aby byla zajištěna společná podoba informací, jež jsou v nich uvedeny.
(4)
Ustanovení čl. 8 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitel rybářského plavidla dodržuje podmínky a omezení týkající se označování a identifikace rybářských plavidel a jejich lovných zařízení. Jelikož se takové podmínky a omezení vztahují na vody EU, je nezbytné stanovit je na úrovni Evropské unie.
(5)
Podle čl. 9 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu provozují členské státy systém satelitního sledování plavidel za účelem účinného sledování rybolovných činností svých rybářských plavidel bez ohledu na to, kde se nacházejí, a sledování rybolovných činností ve svých vodách. Je vhodné stanovit pro tento systém společné specifikace na úrovni Evropské unie. Tyto specifikace by měly stanovit zejména charakteristiky zařízení pro satelitní sledování, podrobnosti ohledně přenosu údajů o poloze a pravidla pro případ technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování.
(6)
Ustanovení čl. 14 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší vedou lodní deník rybolovu o svých operacích. Je nezbytné určit údaje, které se musí zaznamenávat do lodních deníků rybolovu, a jejich formát.
(7)
Ustanovení čl. 14 odst. 7 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU používají přepočítací koeficienty stanovené na úrovni EU pro přepočet hmotnosti uchovávaných nebo zpracovaných ryb na živou hmotnost. Je proto nezbytné stanovit tyto přepočítací koeficienty.
(8)
Ustanovení čl. 15 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 12 metrů nebo větší musí údaje v lodním deníku rybolovu zaznamenávat elektronicky. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů a upřesnit jejich formát.
(9)
Ustanovení čl. 21 odst. 1 a čl. 23 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší musí vyplňovat a předkládat prohlášení o překládce a vykládce. Je vhodné určit údaje, které musí být obsaženy v těchto prohlášeních, a upřesnit jejich předkládání.
(10)
Ustanovení čl. 22 odst. 1 a čl. 24 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví elektronické zaznamenávání a předávání údajů z prohlášení o překládce a vykládce. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů a upřesnit jejich formát.
(11)
Ustanovení čl. 16 odst. 1 a čl. 25 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že každý členský stát musí na základě namátkových kontrol sledovat činnosti rybářských plavidel, na která se nevztahují požadavky na lodní deník a prohlášení o vykládce. S cílem zajistit společné normy těchto namátkových kontrol by měla být na úrovni Evropské unie stanovena prováděcí pravidla.
(12)
Článek 37 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že Komise má přijmout nezbytná nápravná opatření, pokud zakázala rybolov z důvodu údajného vyčerpání rybolovných práv dostupných pro členský stát nebo skupinu členských států nebo pro Evropskou unii a zjistí se, že členský stát ve skutečnosti svá rybolovná práva nevyčerpal. Je nutné přijmout přiměřená pravidla pro přerozdělení těchto rybolovných práv, která berou v úvahu situace, kdy celkový přípustný odlov (TAC) pro EU je či není k dispozici, nebo kdy vzhledem k ročnímu stanovování rybolovných práv okolnosti takové přerozdělení nedovolují.
(13)
Články 39 až 41 nařízení o kontrolním režimu stanoví pravidla, která mají zajistit, aby nedocházelo k překračování výkonu motoru rybářských plavidel. Je nezbytné stanovit technická pravidla příslušného osvědčování a ověřování, které se má v této oblasti provádět.
(14)
Článek 55 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy by měly zajistit, aby byl rekreační rybolov provozován způsobem slučitelným s cíli společné rybářské politiky. Členské státy by měly shromažďovat údaje o úlovcích rekreačního rybolovu z populací, na které se vztahuje plán obnovy. Pokud má rekreační rybolov významný dopad na příslušné zdroje, může Rada rozhodnout o konkrétních řídicích opatřeních. Je vhodné stanovit prováděcí pravidla pro stanovení plánů namátkových kontrol, aby mohly členské státy sledovat úlovky populací, na které se vztahují plány obnovy, při rekreačním rybolovu provozovaném jejich plavidly ve vodách pod jejich svrchovaností nebo v jejich jurisdikci.
(15)
V zájmu stanovení komplexního kontrolního režimu by se tento režim měl týkat celého řetězce produkce a uvádění na trh. Článek 58 nařízení o kontrolním režimu stanoví jednotný systém sledovatelnosti, aby mohly být všechny partie produktů rybolovu a akvakultury sledovatelné ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce, od odlovu nebo sběru až po maloobchodní prodej. Je nezbytné stanovit společná pravidla pro postupy identifikace dotyčného produktu.
(16)
Článek 60 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že veškeré produkty rybolovu se musí vážit za použití systémů schválených příslušnými orgány, ledaže členský stát přijal plán namátkových kontrol schválený Komisí. Je nezbytné stanovit ve všech členských státech společná pravidla pro vážení čerstvých a zmrazených produktů rybolovu, jakož i pro vážení překládaných produktů rybolovu a vážení produktů rybolovu po přepravě z místa vykládky.
(17)
Článek 61 nařízení o kontrolním režimu stanoví možnost vážit produkty rybolovu po přepravě z místa vykládky za předpokladu, že dotyčný členský stát respektive - pokud jsou produkty rybolovu převáženy do jiného členského státu - dotyčné členské státy přijaly společný kontrolní program schválený Komisí a založený na metodách vycházejících z posouzení míry rizika přijatých Komisí. Je nutno vymezit příslušné metody vycházející z posouzení míry rizika.
(18)
Lov sleďů obecných, makrel obecných a kranasů má určité zvláštnosti. Proto je vhodné stanovit zvláštní pravidla ohledně vážení a souvisejících prvků s přihlédnutím k těmto zvláštnostem.
(19)
Článek 64 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se obsahu prodejních dokladů. Taková pravidla je vhodné začlenit do tohoto nařízení.
(20)
Články 71 a 72 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy vykonávají dohled ve vodách EU a přijímají nutná opatření, pokud pozorování neodpovídají dostupným informacím. Je nezbytné stanovit společná pravidla ohledně obsahu zprávy o dohledu a způsobu jejího předávání.
(21)
Článek 73 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že Rada může zavést pozorovatelské kontrolní programy, a obecně stanoví profil a úkoly kontrolních pozorovatelů na palubách rybářských plavidel. Proto je nutno vypracovat prováděcí pravidla ohledně rozmisťování a povinností kontrolních pozorovatelů.
(22)
Podle hlavy VII kapitoly I nařízení o kontrolním režimu je třeba stanovit pravidla pro provádění inspekcí, aby se posílil standardizovaný přístup ke kontrolním činnostem prováděným členskými státy. Měla by se stanovit pravidla pro chování úředníků pověřených inspekcemi a povinnosti členských států, pokud jde o chování jejich úředníků oprávněných provádět takové inspekce. Zároveň by se měly vyjasnit povinnosti provozovatelů během inspekce. Je také nezbytné stanovit společné zásady pro postupy inspekce na moři, v přístavech, během přepravy, na tržištích a také pokud jde o inspekční zprávy a jejich předávání.
(23)
Článek 79 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že inspektoři Unie mohou provádět inspekce ve vodách EU a na rybářských plavidlech EU mimo vody EU. Je vhodné stanovit pravidla ohledně jmenování inspektorů Unie, jejich úkolů a povinností, jakož i typu následných opatření, která je třeba přijímat na základě jejich zpráv.
(24)
Článek 92 nařízení o kontrolním režimu stanoví zavedení bodového systému pro závažná porušení předpisů s cílem zajistit dodržování pravidel společné rybářské politiky a rovné podmínky ve všech vodách EU. Za účelem dosažení tohoto cíle je nezbytné stanovit na úrovni Evropské unie společná pravidla používání tohoto bodového systému, včetně přehledu, kolik sankčních bodů se má přidělovat za každé závažné porušení předpisů.
(25)
V souladu s čl. 5 odst. 6 a článkem 103 nařízení o kontrolním režimu je finanční pomoc podle nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (2) a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva (3), podmíněna tím, aby členské státy dodržovaly své povinnosti v oblasti zachování rybolovných zdrojů a kontroly rybolovu, přičemž Komise má možnost za určitých podmínek tuto finanční pomoc pozastavit nebo zrušit. Pro tato opatření je nezbytné stanovit prováděcí pravidla.
(26)
Článek 107 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že pokud členské státy nedodržují pravidla týkající se populací, na které se vztahují víceleté plány, a takové porušení pravidel má za následek závažné ohrožení zachování těchto populací, může Komise provést odpočty z kvót. Proto by měla být vypracována pravidla ohledně výše odpočtu s přihlédnutím k povaze porušení předpisů, rozsahu jeho dopadu, jakož i závažnosti ohrožení daného zdroje.
(27)
Hlava XII kapitola I nařízení o kontrolním režimu stanoví pravidla pro zacházení s údaji zaznamenanými pro účely uvedeného nařízení, včetně povinnosti členských států zřídit počítačovou databázi a systém potvrzování údajů, a také ustanovení týkající se přístupu k takovým údajům a jejich výměny. Je nezbytné stanovit společná pravidla, která stanoví postupy zpracování těchto údajů a zajištění přístupu Komise k nim a konkretizují požadavky týkající se jejich výměny.
(28)
Článek 110 nařízení o kontrolním režimu se zabývá dálkovým přístupem Komise nebo subjektu jí určeného k počítačovým souborům, v nichž jsou uloženy údaje zaznamenané středisky pro sledování rybolovu členských států. Aby byl takový přístup zajištěn, je nezbytné stanovit jasná pravidla ohledně podmínek a postupů, které se mají dodržovat.
(29)
Články 114 až 116 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy musí zřídit úřední internetové stránky. Aby byla zajištěna jejich přístupnost ve všech členských státech bez rozdílu, je vhodné stanovit na úrovni EU pravidla ohledně těchto internetových stránek.
(30)
Podle článku 117 nařízení o kontrolním režimu je nutno zavést systém vzájemné pomoci pro zajištění správní spolupráce mezi členskými státy a Komisí. Tato správní spolupráce je nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno vytvoření rovných podmínek v EU a náležité vyšetřování protiprávních činností a použití sankcí. Je proto nutno vypracovat pravidla pro systematickou výměnu informací na základě žádosti nebo z vlastního podnětu a pro možnost požádat o donucovací opatření a doručení prostřednictvím správních orgánů jiného členského státu.
(31)
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy je upravena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí je upravena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5), zejména co se týká požadavků na důvěrnost a bezpečnost zpracování, předávání osobních údajů z vnitrostátních systémů členských států Komisi, zákonnost zpracování a práv subjektů údajů na informace, na přístup k osobním údajům a jejich opravy.
(32)
Aby se usnadnilo provádění systému kontroly rybolovu, měla by se prováděcí pravidla soustředit do jednoho nařízení. Proto by měla být zrušena tato nařízení Komise:
-
nařízení (EHS) č. 2807/83 (6), kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států,
-
nařízení (EHS) č. 3561/85 (7) o údajích o kontrolách rybolovné činnosti prováděných vnitrostátními kontrolními orgány,
-
nařízení (EHS) č. 493/87 (8), kterým se stanoví podrobná pravidla pro nápravu škody způsobené pozastavením některých rybolovných činností,
-
nařízení (EHS) č. 1381/87 (9), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel,
-
nařízení (EHS) č. 1382/87 (10), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro inspekce rybářských plavidel,
-
nařízení (EHS) č. 2943/95 (11), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1627/94, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu,
-
nařízení (ES) č. 1449/98 (12), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o hlášení o intenzitě rybolovu,
-
nařízení (ES) č. 356/2005 (13), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a identifikaci pasivních lovných zařízení a vlečných sítí s výložníky,
-
nařízení (ES) č. 2244/2003 (14), kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel,
-
nařízení (ES) č. 1281/2005 (15) o správě licencí k rybolovu a nejnutnějších údajích, které musí být v licencích k rybolovu obsaženy,
-
nařízení (ES) č. 1042/2006 (16), kterým se stanoví prováděcí pravidla k čl. 28 odst. 3 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky,
-
nařízení (ES) 1542/2007 (17) o vykládce a vážení sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného,
-
nařízení (ES) č. 1077/2008 (18), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1566/2007, a
-
nařízení (ES) č. 409/2009 (19), kterým se stanoví vyrovnávací koeficienty Společenství a kódy úpravy používané k přepočítání zpracované hmotnosti na živou hmotnost a kterým se mění nařízení Komise (EHS) č. 2807/83.
(33)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro kontrolní systém Evropské unie zřízený nařízením o kontrolním režimu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„rybářským plavidlem EU“ plavidlo ve smyslu čl. 3 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (20);
2)
„vodami EU“ vody ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 2371/2002;
3)
„držitelem licence k rybolovu“ fyzická nebo právnická osoba, jíž byla vydána licence k rybolovu podle článku 6 nařízení o kontrolním režimu;
4)
„inspektory Unie“ inspektoři vymezení v čl. 4 odst. 7 nařízení o kontrolním režimu;
5)
„zařízením s uzavíracím mechanismem“ jakékoli zařízení plující při hladině moře nebo ukotvené zařízení, které slouží k přilákání ryb;
6)
„pasivním zařízením“ jakékoli rybolovné zařízení, které při odlovu nevyžaduje aktivní pohyb zařízení, a to včetně:
a)
tenatových sítí, třístěnných tenatových sítí, vězencových sítí;
b)
unášených tenatových sítí a unášených třístěnných tenatových sítí, přičemž kterékoli z nich mohou být opatřeny kotvícím, plovoucím a navigačním zařízením;
c)
dlouhých lovných šňůr, lovných šňůr, vrší a vězenců;
7)
„výložníkovou vlečnou sítí“ jakákoli vlečená síť, jejíž otvor je zajišťován výložníkem nebo podobným zařízením, bez ohledu na to, zda je při vlečení po mořském dně nadnášena, či nikoli;
8)
„systémem sledování plavidel“ (VMS) podle čl. 9 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu satelitní systém sledování plavidel poskytující rybolovným orgánům v pravidelných intervalech údaje o poloze, kurzu a rychlosti plavidel;
9)
„zařízením pro satelitní sledování“ podle čl. 4 odst. 12 nařízení o kontrolním režimu zařízení instalované na palubě rybářského plavidla, které automaticky přenáší polohu a související údaje do střediska pro sledování rybolovu podle zákonných požadavků a umožňuje neustálou detekci a identifikaci rybářského plavidla;
10)
„rybářským výjezdem“ jakákoli plavba rybářského plavidla, během které probíhá rybolovná činnost a která začíná okamžikem, kdy rybářské plavidlo opustí přístav, a končí vplutím do přístavu;
11)
„rybolovnou operací“ všechny činnosti související s vyhledáváním ryb, shazováním, vlečením a vytahováním aktivního lovného zařízení, kladením, ponořováním, vytahováním nebo přemísťováním pasivního lovného zařízení a vybíráním úlovku ze zařízení, ze sítí na uchovávání živých úlovků nebo z přepravní klece do výkrmných a chovných klecí;
12)
„elektronickým lodním deníkem rybolovu“ záznam údajů o rybolovné operaci provedený velitelem rybářského plavidla za použití počítačových prostředků a předaný orgánům členského státu;
13)
„obchodní úpravou produktu“ popis zpracovaného stavu produktu rybolovu nebo jeho části v souladu s kódy a popisy uvedenými v příloze I;
14)
„Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu“ agentura ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 768/2005 (21);
15)
„pozorováním“ sledování rybářského plavidla kterýmkoli příslušným orgánem členského státu;
16)
„obchodně citlivými informacemi“ informace, jejichž zveřejnění může poškodit obchodní zájmy provozovatele;
17)
„počítačovým systémem potvrzování údajů“ systém, který je schopen ověřit, že veškeré údaje uložené v databázích členských států jsou přesné, úplné a předložené ve stanovených lhůtách;
18)
„internetovou službou“ softwarový systém určený k podpoře interoperabilní interakce mezi počítači prostřednictvím počítačové sítě.
HLAVA II
OBECNÉ PODMÍNKY PŘÍSTUPU DO VOD A KE ZDROJŮM
KAPITOLA I
Licence k rybolovu
Článek 3
Vydávání a správa licencí k rybolovu
1. Licence k rybolovu uvedená v článku 6 nařízení o kontrolním režimu je platná pouze pro jedno rybářské plavidlo EU.
2. Licence k rybolovu uvedené v článku 6 nařízení o kontrolním režimu vydávají, spravují a odebírají členské státy pro svá rybářská plavidla v souladu s tímto nařízením.
3. Licence k rybolovu uvedené v článku 6 nařízení o kontrolním režimu obsahují minimálně informace stanovené v příloze II.
4. Licence k rybolovu vydané v souladu s nařízením (ES) č. 1281/2005 se považují za licence k rybolovu vydané v souladu s tímto nařízením, pokud obsahují nejnutnější informace vyžadované odstavcem 3 tohoto článku.
5. Licence k rybolovu je platná, jen pokud jsou nadále dodržovány podmínky, na jejichž základě byla vydána.
6. Jestliže byla licence k rybolovu dočasně pozastavena nebo trvale odňata, orgány členského státu vlajky neprodleně informují jejího držitele.
7. V žádném okamžiku nesmí být celková kapacita odpovídající licencím k rybolovu vydaným členským státem, vyjádřená v hrubé prostornosti nebo v kW, vyšší než maximální úrovně kapacity pro daný členský stát stanovené v souladu s článkem 12 a 13 nařízení (ES) č. 2371/2002 a nařízenímKomise (ES) č. 1438/2003 (22), nařízením Rady (ES) č. 639/2004 (23) a nařízením Komise (ES) č. 2104/2004 (24).
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu
Článek 4
Oprávnění k rybolovu
1. Oprávnění k rybolovu uvedené v článku 7 nařízení o kontrolním režimu je platné pouze pro jedno rybářské plavidlo EU.
2. Oprávnění k rybolovu uvedená v článku 7 nařízení o kontrolním režimu obsahují minimálně informace stanovené v příloze III. Členský stát vlajky zajistí, aby byly informace obsažené v oprávnění k rybolovu správné a v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
3. Zvláštní povolení k rybolovu vydaná v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1627/94 (25) se považují za oprávnění k rybolovu vydaná v souladu s tímto nařízením, pokud obsahují nejnutnější informace vyžadované odstavcem 2 tohoto článku.
4. Oprávnění k rybolovu uvedené v odstavci 2 a licence k rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení mohou být obsaženy v témže dokladu.
5. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla, jsou rybářská plavidla EU o celkové délce menší než 10 metrů, která provádějí rybolov výlučně v územních vodách svých členských států vlajky, vyňata z povinnosti mít oprávnění k rybolovu.
6. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 5 tohoto nařízení se použijí přiměřeně.
Článek 5
Seznam oprávnění k rybolovu
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla, jakmile budou zprovozněny internetové stránky uvedené v článku 114 nařízení o kontrolním režimu a nejpozději 1. ledna 2012, poskytnou členské státy v zabezpečené části svých úředních internetových stránek seznam rybářských plavidel, která obdržela oprávnění k rybolovu uvedená v článku 7 nařízení o kontrolním režimu, a to před nabytím platnosti těchto oprávnění k rybolovu. V případě jakýchkoli změn seznam před nabytím účinku aktualizují.
2. Za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 členské státy poskytnou Komisi na požádání seznam svých rybářských plavidel, která obdržela oprávnění k rybolovu na rok 2011. Změny seznamu se oznamují Komisi před nabytím účinku.
KAPITOLA III
Značení a identifikace rybářských plavidel EU a jejich lovných zařízení
Oddíl 1
Značení a identifikace rybářských plavidel
Článek 6
Značení rybářských plavidel
Rybářská plavidla EU musí být označena tímto způsobem:
a)
písmeno nebo písmena přístavu nebo okresu, ve kterém je rybářské plavidlo EU zaregistrováno, a evidenční číslo nebo čísla jsou vyznačena na obou stranách přídě, pokud možno co nejvýše nad vodou tak, aby byla jasně viditelná z moře a ze vzduchu, v barvě kontrastující s pozadím, na kterém jsou vyznačena;
b)
v případě rybářských plavidel EU o celkové délce větší než 10 metrů a menší než 17 metrů musí být výška písmen a čísel alespoň 25 centimetrů a tloušťka linky alespoň 4 centimetry. V případě rybářských plavidel EU o délce 17 metrů nebo větší musí být výška písmen a čísel alespoň 45 centimetrů a tloušťka linky alespoň 6 centimetrů;
c)
členský stát vlajky může požadovat, aby mezinárodní rádiová volací značka (IRCS) nebo vnější registrační písmena a čísla byla vyznačena na střeše kormidelny tak, aby byla jasně viditelná ze vzduchu, v barvě kontrastující s pozadím, na kterém jsou vyznačena;
d)
kontrastními barvami jsou bílá a černá;
e)
vnější registrační písmena a čísla vyznačená na trupu rybářského plavidla EU nesmějí být snímatelná, smazaná, pozměněná, nečitelná, zacloněná nebo zakrytá.
Článek 7
Doklady uchovávané na palubě rybářského plavidla EU
1. Velitel rybářského plavidla o celkové délce 10 metrů nebo větší uchovává na palubě doklady vydané příslušným orgánem členského státu, v němž je plavidlo zaregistrováno, obsahující alespoň tyto údaje o plavidle:
a)
název, existuje-li;
b)
písmena přístavu nebo okresu, kde je zaregistrováno, a čísla, pod kterými je zaregistrováno;
c)
mezinárodní rádiovou volací značku, existuje-li;
d)
jména a adresy vlastníka/vlastníků a případně nájemce/nájemců;
e)
celkovou délku, výkon hnacího motoru, hrubou prostornost a u rybářských plavidel EU, která byla uvedena do provozu dne 1. ledna 1987 nebo později, datum uvedení do provozu.
2. Velitel rybářských plavidel EU o celkové délce 17 metrů nebo větší s prostorem pro ryby uchovává na palubě přesné výkresy s popisem prostoru pro ryby, včetně uvedení všech přístupových míst a jejich skladovací kapacity v krychlových metrech.
3. Velitel rybářského plavidla EU s mrazicími nebo chladírenskými nádržemi s mořskou vodou uchovává na palubě aktualizovaný doklad uvádějící kalibraci nádrží v krychlových metrech v dělení po 10 centimetrech.
4. Doklady uvedené v odstavci 2 a 3 musí být potvrzené příslušným orgánem členského státu vlajky. Každá úprava charakteristických znaků uvedených v dokladech podle odstavců 1 až 3 musí být potvrzena příslušným orgánem členského státu vlajky.
5. Doklady uvedené v tomto článku se předkládají za účelem kontroly a inspekce na žádost úředníků.
Oddíl 2
Značení a identifikace lovných zařízení a člunů
Článek 8
Značení člunů a lovných zařízení s uzavíracím mechanismem
Čluny přepravované na palubách rybářských plavidel EU a lovná zařízení s uzavíracím mechanismem musí být označena vnějšími registračními písmeny a čísly rybářského plavidla (rybářských plavidel) EU, které je používá (používají).
Článek 9
Obecná pravidla pro pasivní zařízení a výložníkové vlečné sítě
1. Ustanovení obsažená v článcích 9 až 12 tohoto nařízení se vztahují na rybářská plavidla EU provozující rybolov ve všech vodách EU a ustanovení obsažená v článcích 13 až 17 tohoto nařízení na vody EU nacházející se více než 12 námořních mil od základních linií pobřežních členských států.
2. Jak je stanoveno v odstavci 1, ve vodách EU se zakazuje provádět rybolov za použití pasivních zařízení, bójí a výložníkových vlečných sítí, které nejsou označené a identifikovatelné v souladu s ustanoveními článků 10 až 17 tohoto nařízení.
3. Jak je stanoveno v odstavci 1, ve vodách EU se zakazuje vozit na palubě:
a)
výložníky výložníkových vlečných sítí, na nichž nejsou vyznačena vnější registrační písmena a čísla podle článku 10 tohoto nařízení;
b)
pasivní zařízení, které není opatřeno štítkem podle čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
bóje, které nejsou označeny podle čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 10
Pravidla pro výložníkové vlečné sítě
Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby na každé sestavené výložníkové vlečné síti, která se nachází na palubě nebo je používána k rybolovu, byla jasně vyznačena vnější registrační písmena a čísla plavidla, ke kterému patří, a to na výložníku každé sestavené výložníkové vlečné sítě.
Článek 11
Pravidla pro pasivní zařízení
1. Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby každé pasivní zařízení, které se nachází na plavidle nebo je používáno k rybolovu, bylo jasně označené a identifikovatelné v souladu s tímto článkem.
2. Na každém pasivním zařízení používaném k rybolovu se trvale vyznačí vnější registrační písmena a čísla, která jsou vyznačena na trupu rybářského plavidla, k němuž zařízení patří, takto:
a)
u sítí na štítek připevněný k první horní řadě;
b)
u lovných šňůr a dlouhých lovných šňůr na štítek připevněný v místě kontaktu s uvazovací bójí;
c)
u vrší a vězenců na štítek připevněný k základnímu provazu;
d)
u pasivních zařízení, jejichž délka přesahuje 1 námořní míli, na štítek připevněný podle písmena a), b) a c) v pravidelných odstupech nepřevyšujících 1 námořní míli tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce větší než 1 námořní míle nezůstala neoznačena.
Článek 12
Pravidla pro štítky
1. Každý štítek musí být:
a)
vyrobený z odolného materiálu;
b)
bezpečně připevněn k zařízení;
c)
široký alespoň 65 milimetrů;
d)
dlouhý alespoň 75 milimetrů.
2. Štítek nesmí být snímatelný, smazaný, pozměněný, nečitelný, zacloněný nebo zakrytý.
Článek 13
Pravidla pro bóje
1. Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby ke každému pasivnímu zařízení používanému k rybolovu byly připevněny dvě koncové signální bóje a vnitřní signální bóje, vybavené v souladu s přílohou IV, a rozmístěny podle ustanovení tohoto oddílu.
2. Na každé koncové a vnitřní signální bóji se trvale vyznačí vnější evidenční písmena a čísla, která jsou vyznačena na trupu rybářského plavidla EU, k němuž tyto bóje patří a jež je rozmístilo, takto:
a)
písmena a čísla musí být vyznačena co nejvýše nad vodní hladinou tak, aby byla jasně viditelná;
b)
barvou kontrastující s povrchem, na kterém jsou vyznačena.
3. Písmena a čísla vyznačená na signální bóji nesmějí být smazaná, pozměněná nebo nečitelná.
Článek 14
Pravidla pro lana
1. Lana spojující bóje s pasivním zařízením musí být z materiálu, který je schopen se ponořit, nebo musí být zatížena.
2. Lana spojující koncové signální bóje s každým zařízením se připevňují na konce tohoto zařízení.
Článek 15
Pravidla pro koncové signální bóje
1. Koncové signální bóje jsou rozmístěny tak, aby bylo možné kdykoli určit koncové body zařízení.
2. Stožár každé koncové signální bóje je vysoký alespoň 1 metr od hladiny moře, měřeno od vrchní části plováku ke spodnímu okraji nejnižší vlajky.
3. Koncové signální bóje jsou barevné, ale nesmějí být červené nebo zelené.
4. Na každé koncové signální bóji se musí nacházet:
a)
jedna nebo dvě obdélníkové vlajky; je-li nutné umístit na jednu bóji dvě vlajky, jsou od sebe umístěny ve vzdálenosti alespoň 20 centimetrů; vlajky označující konce téhož zařízení jsou stejné barvy, nesmějí být bílé a jsou stejné velikosti;
b)
jedno nebo dvě žlutá světla, která každých pět sekund zablesknou (F1 Y 5s) a jsou viditelná na vzdálenost nejméně dvou námořních mil;
5. Každá koncová signální bóje může mít koncovou značku na vrcholu bóje označenou jedním nebo dvěma svítivými proužky, jež nesmějí být červené nebo zelené a musí být alespoň 6 centimetrů široké.
Článek 16
Pravidla pro připevňování koncových signálních bójí
1. Koncové signální bóje musí být připevněny k pasivnímu zařízení takto:
a)
bóje v západním úseku (tj. polovina kruhu buzoly od jihu přes západ k severu včetně) musí být vybavena dvěma vlajkami, dvěma svítivými proužky, dvěma světly a štítkem podle článku 12 tohoto nařízení;
b)
bóje ve východním úseku (tj. polovina kruhu buzoly od severu přes východ k jihu včetně) musí být vybavena jednou vlajkou, jedním svítivým proužkem, jedním světlem a štítkem podle článku 12 tohoto nařízení.
2. Štítek musí obsahovat informace uvedené v čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 17
Vnitřní signální bóje
1. Vnitřní signální bóje jsou umístěny na pasivním zařízení, jehož délka přesahuje pět námořních mil, následujícím způsobem:
a)
vnitřní signální bóje jsou rozmístěny ve vzdálenosti nepřesahující pět námořních mil tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce pěti námořních mil nebo více nezůstala neoznačena;
b)
vnitřní signální bóje jsou vybaveny žlutým blikajícím světlem, které každých pět sekund zableskne (F1 Y 5s) a je viditelné na vzdálenost nejméně dvou námořních mil. Nesou stejné znaky jako koncová signální bóje ve východním úseku, avšak vlajka je bílá.
2. Odchylně od odstavce 1 jsou vnitřní signální bóje v Baltském moři umístěny na pasivním zařízení o délce přesahující jednu námořní míli. Vnitřní signální bóje se rozmísťují ve vzdálenosti nejvýše jedné námořní míle tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce přesahující jednu námořní míli nezůstala neoznačená.
Vnitřní signální bóje nesou stejné znaky jako koncová signální bóje ve východním úseku, s výjimkou těchto znaků:
a)
vlajky jsou bílé;
b)
každá pátá vnitřní signální bóje je opatřena radarovým odražečem odrážejícím signál do vzdálenosti alespoň dvou námořních mil.
KAPITOLA IV
Systém sledování plavidel
Článek 18
Požadavky na vybavení rybářských plavidel EU zařízeními pro satelitní sledování
1. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3 tohoto nařízení, nesmí rybářské plavidlo EU, na které se vztahuje systém sledování plavidel, opustit přístav bez plně provozuschopného zařízení pro satelitní sledování instalovaného na palubě.
2. Nachází-li se rybářské plavidlo EU v přístavu, zařízení pro satelitní sledování může být vypnuto, pouze pokud:
a)
to bylo předem oznámeno středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky a středisku pro sledování rybolovu pobřežního členského státu a
b)
pokud příští zpráva potvrdí, že rybářské plavidlo EU nezměnilo svou polohu oproti předchozí zprávě.
Příslušné orgány členského státu vlajky mohou povolit nahrazení předchozího oznámení uvedeného v písmenu a) automatickou zprávou VMS nebo varováním systému, které oznamují, že rybářské plavidlo EU se nachází v předem vymezené zeměpisné oblasti přístavu.
3. Tato kapitola se nevztahuje na rybářská plavidla EU používaná výhradně pro účely akvakultury.
Článek 19
Vlastnosti zařízení pro satelitní sledování
1. Zařízení pro satelitní sledování instalovaná na rybářských plavidlech EU musí zajistit pravidelné automatické předávání následujících údajů středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky:
a)
identifikace rybářského plavidla;
b)
naposledy určená zeměpisná poloha rybářského plavidla se zaměřovací odchylkou nižší než 500 metrů při stupni přesnosti 99 %;
c)
datum a čas (univerzální koordinovaný čas, „UTC“), kdy byla tato poloha rybářského plavidla určena, a
d)
okamžitá rychlost a kurs rybářského plavidla.
2. Členské státy zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování byla chráněna proti vstupu nebo výstupu chybných údajů o poloze a aby nemohla být ručně přenastavena.
Článek 20
Povinnosti velitelů plavidel v souvislosti se zařízeními pro satelitní sledování
1. Velitelé rybářského plavidla EU zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování byla kdykoli plně provozuschopná a aby byly předávány údaje uvedené v čl. 19 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení, velitel rybářského plavidla EU zejména zajistí, aby:
a)
údaje nebyly nijak pozměněny;
b)
anténa nebo antény zařízení pro satelitní sledování nebyly nijak rušeny, odpojeny nebo blokovány;
c)
dodávka elektrického proudu pro zařízení pro satelitní sledování nebyla nijak přerušena a
d)
zařízení pro satelitní sledování nebylo z rybářského plavidla odstraněno.
3. Zařízení pro satelitní sledování je zakázáno ničit, poškozovat, činit provozu neschopným nebo do něho jakkoli jinak zasahovat, pokud příslušné orgány členského státu vlajky nepovolily jeho opravu nebo výměnu.
Článek 21
Kontrolní opatření členských států vlajky
Každý členský stát vlajky zajistí průběžné a systematické sledování a kontrolu přesnosti údajů uvedených v článku 19 tohoto nařízení a neprodleně zasáhne, zjistí-li, že údaje jsou nepřesné nebo neúplné.
Článek 22
Četnost předávání údajů
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho středisko pro sledování rybolovu nejméně jednou za dvě hodiny obdrželo prostřednictvím VMS informace uvedené v článku 19 tohoto nařízení týkající se jeho rybářských plavidel. Středisko pro sledování rybolovu může požadovat předávání informací v kratších časových intervalech.
2. Středisko pro sledování rybolovu musí mít schopnost vyžádat si aktuální polohu každého z rybářských plavidel tohoto členského státu.
Článek 23
Sledování vplutí do určitých oblastí a vyplutí z nich
Každý členský stát zajistí, aby jeho středisko pro sledování rybolovu prostřednictvím údajů VMS sledovalo u jeho rybářských plavidel datum a čas vplutí do a vyplutí z:
a)
jakékoli námořní oblasti, kde platí zvláštní pravidla přístupu do vod a ke zdrojům;
b)
oblastí omezeného rybolovu podle článku 50 nařízení o kontrolním režimu;
c)
regulačních oblastí regionálních organizací pro řízení rybolovu, jichž jsou Evropská unie nebo některé členské státy smluvní stranou;
d)
vod pod svrchovaností a v jurisdikci třetí země.
Článek 24
Předávání údajů pobřežnímu členskému státu
1. VMS zavedený každým členským státem zajišťuje, aby byly středisku pro sledování rybolovu pobřežního členského státu automaticky předávány údaje, které mají být poskytnuty v souladu s článkem 19 tohoto nařízení a které se týkají jeho rybářských plavidel po dobu, kdy se nacházejí ve vodách pobřežního členského státu. Toto předávání údajů probíhá současně s příjmem údajů střediskem pro sledování rybolovu členského státu vlajky a je v souladu s formátem stanoveným v příloze V.
2. Pobřežní členské státy, které oblast sledují společně, mohou určit společnou adresu, na kterou budou zasílány údaje, které mají být poskytnuty v souladu s článkem 19 tohoto nařízení. Informují o tom Komisi a ostatní členské státy.
3. Každý členský stát předá ostatním členským státům a Komisi pokud možno v elektronickém formátu, který je slučitelný se systémem World Geodetic System 1984 (WGS 84), úplný seznam zeměpisných souřadnic, jimiž je ohraničena jeho výlučná hospodářská zóna nebo výlučná rybolovná oblast. Rovněž sdělí ostatním členským státům a Komisi veškeré změny těchto souřadnic. Členské státy mohou případně tento seznam zveřejnit na internetových stránkách uvedených v článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
4. Členské státy zajistí efektivní součinnost mezi svými příslušnými orgány, co se týče předávání údajů ze systému sledování plavidel v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu, mimo jiné také stanovením jasných a zdokumentovaných postupů, jež se mají k tomuto účelu používat.
Článek 25
Technické selhání nebo nefunkčnost zařízení pro satelitní sledování
1. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování instalovaného na palubě rybářského plavidla EU jeho velitel nebo jeho zástupce sdělí středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky každé čtyři hodiny od okamžiku, kdy byl výpadek zjištěn nebo kdy byl informován v souladu s odstavcem 4 nebo čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení, vhodnými telekomunikačními prostředky aktuální zeměpisnou polohu rybářského plavidla. Členské státy zvolí telekomunikační prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
2. Středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky po obdržení zeměpisných souřadnic podle odstavce 1 tyto souřadnice neodkladně zapíše do databáze VMS. Ručně odesílané údaje VMS musí být v databázi jasně odlišitelné od automatických zpráv. Tyto ručně odesílané údaje VMS musí být popřípadě neodkladně předány pobřežním členským státům.
3. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování smí rybářské plavidlo EU opustit přístav teprve tehdy, kdy je zařízení pro satelitní sledování instalované na palubě plně funkční ke spokojenosti příslušných orgánů státu vlajky. Odchylně může středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky povolit svým rybářským plavidlům s nefunkčním zařízením pro satelitní sledování opustit přístav za účelem jeho opravy nebo výměny.
4. Příslušné orgány členského státu vlajky či případně pobřežního členského státu se pokusí informovat velitele plavidla nebo osobu, která za ně zodpovídá, nebo jejich zástupce, jestliže se zdá, že došlo k závadě na zařízení pro satelitní sledování instalovaném na palubě rybářského plavidla EU nebo že toto zařízení není plně funkční.
5. Odstranění zařízení pro satelitní sledování za účelem jeho opravy nebo výměny podléhá povolení příslušnými orgány členského státu vlajky.
Článek 26
Neobdržení údajů
1. Neobdrží-li středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky údaje podle článku 22 nebo čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení po dobu dvanácti po sobě následujících hodin, informuje o tom co nejdříve velitele nebo provozovatele rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce. Nastane-li tato situace u určitého rybářského plavidla EU více než třikrát za kalendářní rok, členský stát vlajky zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování u dotyčného rybářského plavidla bylo důkladně překontrolováno. Členský stát vlajky záležitost prošetří, aby zjistil, zda bylo se zařízením manipulováno. Odchylně od čl. 20 odst. 2 písm. d) tohoto nařízení může být zařízení za účelem tohoto šetření z plavidla odstraněno.
2. Neobdrží-li středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky údaje podle článku 22 nebo čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení po dobu dvanácti hodin a byla-li poslední přijatá poloha ve vodách jiného členského státu, informuje o tom co nejdříve středisko pro sledování rybolovu tohoto pobřežního členského státu.
3. Pozorují-li příslušné orgány pobřežního členského státu rybářské plavidlo EU ve svých vodách a neobdrží-li údaje v souladu s čl. 24 odst. 1 nebo čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení, informují o tom velitele rybářského plavidla a středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky.
Článek 27
Sledování a zaznamenávání rybolovných činností
1. Údaje obdržené podle článku 22, čl. 24 odst. 1 a článku 25 tohoto nařízení používají členské státy k účinnému sledování činnosti rybářských plavidel.
2. Členské státy vlajky:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
Článek 28
Přístup Komise k údajům
Komise může členské státy v souladu s čl. 111 odst. 1 písm. a) nařízení o kontrolním režimu požádat, aby zajistily automatické předávání údajů, které mají být poskytovány podle článku 19 tohoto nařízení, ohledně určité skupiny rybářských plavidel a za určitou dobu Komisi nebo subjektu jí určenému. Toto předávání údajů probíhá současně s příjmem údajů střediskem pro sledování rybolovu členského státu vlajky a je v souladu s formátem stanoveným v příloze V.
HLAVA III
KONTROLA RYBOLOVU
KAPITOLA I
Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Oddíl 1
Vyplňování a předkládání lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Článek 29
Rybářská plavidla EU, na něž se vztahuje povinnost vyplňovat a předkládat lodní deník rybolovu a prohlášení o překládce/vykládce v papírové podobě
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená ve víceletých plánech, vyplňují a předkládají velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě, údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce podle článků 14, 21 a 23 nařízení o kontrolním režimu v papírové podobě. Tato prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce může rovněž vyplnit a předložit jménem velitele jeho zástupce.
2. Požadavek vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě se vztahuje také na rybářská plavidla EU o celkové délce menší než 10 metrů, pokud jejich členský stát vlajky požaduje, aby vedla lodní deník rybolovu a předkládala prohlášení o překládce a/nebo prohlášení o vykládce podle čl. 16 odst. 3 a čl. 25 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 30
Vzory lodních deníků rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
1. Pro všechny rybolovné oblasti vyjma podoblasti NAFO 1 a divizí ICES Va a XIV vyplňují a předkládají lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě velitelé rybářských plavidel EU v souladu se vzorem uvedeným v příloze VI. Vzor uvedený v příloze VII však mohou velitelé rybářských plavidel EU, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě a která provádějí každodenní rybářské výjezdy v jedné rybolovné oblasti, použít pro rybolovné operace prováděné výlučně ve Středozemním moři.
2. Pro podoblast NAFO 1 a divize ICES Va a XIV se lodní deník rybolovu v papírové podobě vyplňuje a předkládá ve formátu uvedeném v příloze VIII a prohlášení o překládce a vykládce v papírové podobě se vyplňují a předkládají ve formátu uvedeném v příloze IX.
3. Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě uvedené v příloze VI a VII se také vedou v souladu s odstavcem 1 a článkem 31 tohoto nařízení, když taková rybářská plavidla EU provádějí rybolovnou činnost ve vodách třetí země, ve vodách regulovaných regionální organizací pro řízení rybolovu nebo ve vodách mimo vody EU, které nejsou regulovány regionální organizací pro řízení rybolovu, pokud daná třetí země nebo pravidla dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu výslovně nevyžadují, aby se vyplňoval a předkládal odlišný druh lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce. Pokud třetí země nestanoví zvláštní lodní deník rybolovu, ale přitom vyžaduje údaje odlišné od požadavků Evropské unie, musí se takové údaje zaznamenávat.
4. Členské státy mohou nadále používat lodní deníky rybolovu v papírové podobě v souladu s nařízením (EHS) č. 2807/83 pro rybářská plavidla EU, na něž se nevztahuje povinnost elektronického vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu, a to do doby vyčerpání zásob lodních deníků rybolovu v papírové podobě.
Článek 31
Pokyny pro vyplňování a předkládání lodních deníků rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
1. Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě se vyplňují a předkládají v souladu s pokyny uvedenými v příloze X.
2. Pokud je v pokynech stanovených v příloze X uvedeno, že použití určitého pravidla je nepovinné, může je členský stát vlajky učinit povinným.
3. Všechny záznamy v lodním deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce musí být čitelné a nesmazatelné. Žádný záznam nesmí být vymazán nebo pozměněn. Dojde-li k chybě, musí být nesprávný záznam přeškrtnut jednou čarou a za ním musí následovat nový, správný záznam parafovaný velitelem. Velitel musí parafovat každý řádek.
4. Velitel rybářského plavidla EU nebo v případě prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce jeho zástupce svými iniciálami nebo podpisem osvědčí, že záznamy v lodním deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce jsou správné.
Článek 32
Lhůty pro předkládání lodního deníku rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v papírové podobě
1. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo vykládku v přístavu nebo provedlo překládku v přístavu či v místě, které se nachází v blízkosti pobřeží jeho členského státu vlajky, velitel plavidla co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po skončení překládky nebo vykládky předloží originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce příslušným orgánům dotyčného členského státu. Originál(y) tohoto prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce může rovněž předložit jménem velitele jeho zástupce.
2. Pokud po rybářském výjezdu není vyložen žádný úlovek, předloží velitel originál(y) lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce co nejdříve a nejpozději 48 hodin po připlutí do přístavu. Originál(y) tohoto prohlášení o překládce může rovněž předložit jménem velitele jeho zástupce.
3. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo překládku v přístavu či v místě, které se nachází v blízkosti pobřeží, nebo provedlo vykládku v přístavu jiného členského státu než členského státu vlajky, musí se první kopie lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce předložit příslušným orgánům členského státu, kde k překládce nebo vykládce došlo. Originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce se musí co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce odeslat příslušným orgánům členského státu vlajky.
4. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo překládku v přístavu nebo ve vodách třetí země či na volném moři nebo provedlo vykládku v přístavu třetí země, musí se originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce odeslat příslušným orgánům členského státu vlajky.
5. Pokud třetí země nebo pravidla regionální organizace pro řízení rybolovu vyžadují druh lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce odlišný od vzorů uvedených v příloze VI, velitel rybářského plavidla EU co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce předloží kopii takového dokladu svým příslušným orgánům.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro lodní deník rybolovu v papírové podobě
Článek 33
Vyplňování lodního deníku rybolovu v papírové podobě
1. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se musí vyplňovat všechny povinné informace, i když nejsou žádné úlovky:
a)
každý den nejpozději do 24:00 hodin a před vplutím do přístavu;
b)
při každé inspekci na moři;
c)
při událostech stanovených právními předpisy Společenství nebo členským státem vlajky.
2. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se vyplňuje nový řádek:
a)
pro každý den na moři;
b)
pokud rybolov probíhá v tentýž den v nové divizi ICES nebo v jiné rybolovné oblasti;
c)
při zapisování údajů o intenzitě rybolovu.
3. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se vyplňuje nová stránka:
a)
při použití odlišného zařízení nebo sítě s odlišným rozsahem velikosti ok oproti předchozímu použitému zařízení;
b)
pro každý rybolov uskutečněný po překládce nebo mezivykládce;
c)
pokud je počet sloupců nedostatečný;
d)
při vyplutí z přístavu, kde nedošlo k vykládce.
4. Při vyplutí z přístavu nebo po dokončení překládky, a když úlovek zůstane na palubě, se uvede množství každého druhu na nové stránce lodního deníku rybolovu.
5. Pro záznamy o použitém lovném zařízení se pod příslušnými záhlavími lodního deníku rybolovu v papírové podobě použijí kódy uvedené v příloze XI.
Oddíl 3
Zvláštní pravidla pro prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Článek 34
Předávání prohlášení o překládce v papírové podobě
1. V případě překládky mezi dvěma rybářskými plavidly EU předá velitel překládajícího rybářského plavidla nebo jeho zástupce po dokončení překládky kopii svého prohlášení o překládce v papírové podobě veliteli přijímajícího plavidla nebo jeho zástupci. Velitel přijímajícího rybářského plavidla nebo jeho zástupce rovněž předá po dokončení překládky kopii svého prohlášení o překládce v papírové podobě veliteli překládajícího plavidla nebo jeho zástupci.
2. Kopie uvedené v odstavci 1 se předkládají za účelem kontroly a inspekce na žádost úředníka.
Článek 35
Podepisování prohlášení o vykládce
Před předložením prohlášení o vykládce musí velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce podepsat každou stránku.
KAPITOLA II
Lodní deník rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v elektronické podobě
Oddíl 1
Vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v elektronické podobě
Článek 36
Požadavek elektronického záznamového systému a systému hlášení na rybářských plavidlech EU
1. Aniž je dotčen čl. 39 odst. 4 tohoto nařízení, rybářskému plavidlu EU, na něž se vztahuje povinnost vyplňování a předávání lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě v souladu s články 15, 21 a 24 nařízení o kontrolním režimu, se nepovolí vyplutí z přístavu bez plně provozuschopného elektronického záznamového systému a systému hlášení instalovaného na palubě.
2. Tato kapitola se nevztahuje na rybářská plavidla EU používaná výhradně pro účely akvakultury.
Článek 37
Formát pro předávání údajů z rybářského plavidla EU příslušnému orgánu jeho státu vlajky
Členské státy určí formát používaný mezi rybářskými plavidly EU plujícími pod jejich vlajkou a jejich příslušnými orgány pro vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce, jak je uvedeno v článcích 15, 21 a 24 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 38
Odpovědní zprávy
1. Rybářským plavidlům EU se vydávají odpovědní zprávy při každém předání údajů z lodního deníku rybolovu, údajů o překládce, údajů z předchozího oznámení a údajů o vykládce. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
2. Velitel rybářského plavidla EU uchovává odpovědní zprávu do konce rybářského výjezdu.
Článek 39
Ustanovení pro případ technického selhání nebo nefunkčnosti elektronických záznamových systémů a systémů hlášení
1. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení instalovaného na palubě rybářského plavidla EU sděluje velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce příslušným orgánům členského státu vlajky vhodnými telekomunikačními prostředky, a to od okamžiku, kdy byl výpadek zjištěn nebo kdy byl informován v souladu s čl. 40 odst. 1 tohoto nařízení, každý den nejpozději do 24:00 hodin, i když nejsou žádné úlovky. Členské státy zvolí telekomunikační prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
2. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení se údaje z lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce zasílají také:
a)
na žádost příslušného orgánu státu vlajky;
b)
okamžitě po dokončení poslední rybolovné operace nebo po dokončení překládky;
c)
před vplutím do přístavu;
d)
při každé inspekci na moři;
e)
při událostech stanovených právními předpisy Společenství nebo státem vlajky.
V případech uvedených v písmenech a) a e) se rovněž zasílají údaje z předchozího oznámení a prohlášení o vykládce.
3. Příslušné orgány členského státu vlajky po obdržení údajů podle odstavce 1 tyto údaje neodkladně zapíší do elektronické databáze.
4. Při technickém selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení smí rybářské plavidlo EU vyplout z přístavu, pouze pokud je záznamový systém a systém hlášení instalovaný na palubě plně funkční ke spokojenosti příslušných orgánů členského státu vlajky nebo pokud příslušné orgány členského státu vlajky povolily vyplutí. Jakmile členský stát vlajky povolil svému rybářskému plavidlu vyplout s nefunkčním elektronickým záznamovým systémem a systémem hlášení z přístavu v pobřežním členském státě, okamžitě tuto skutečnost oznámí pobřežnímu členskému státu.
5. Odstranění elektronického záznamového systému a systému hlášení za účelem jeho opravy nebo výměny podléhá povolení příslušných orgánů členského státu vlajky.
Článek 40
Neobdržení údajů
1. Neobdrží-li příslušné orgány členského státu vlajky údaje podle článků 15, 22 a 24 nařízení o kontrolním režimu, informují o tom co nejdříve velitele nebo provozovatele rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce. Nastane-li tato situace u určitého rybářského plavidla EU více než třikrát za kalendářní rok, členský stát vlajky zajistí, aby elektronický záznamový systém a systém hlášení u dotyčného rybářského plavidla byl důkladně překontrolován. Členský stát vlajky záležitost prošetří, aby zjistil, proč nebyly údaje obdrženy, a přijme vhodná opatření.
2. Neobdrží-li příslušné orgány členského státu vlajky údaje podle článků 15, 22 a 24 nařízení o kontrolním režimu a byla-li poslední poloha přijatá prostřednictvím systému sledování plavidel ve vodách pobřežního členského státu, informují o tom co nejdříve příslušné orgány tohoto pobřežního členského státu.
3. Velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce zašle všechny údaje, které dosud nebyly odeslány a v souvislosti s nimiž bylo obdrženo oznámení podle odstavce 1, příslušným orgánům členského státu vlajky okamžitě po přijetí oznámení.
Článek 41
Nemožnost přístupu k údajům
1. Pozorují-li příslušné orgány pobřežního členského státu rybářské plavidlo EU jiného členského státu ve svých vodách a nemají přístup k lodnímu deníku rybolovu nebo údajům o překládce podle článku 44 tohoto nařízení, požádají příslušné orgány členského státu vlajky o zajištění přístupu k těmto údajům.
2. Není-li přístup uvedený v odstavci 1 zajištěn do čtyř hodin od žádosti, pobřežní členský stát o tom uvědomí členský stát vlajky. Po obdržení oznámení členský stát vlajky neprodleně zašle údaje pobřežnímu členskému státu jakýmikoli dostupnými elektronickými prostředky.
3. Pokud pobřežní členský stát neobdrží údaje uvedené v odstavci 2, zašle velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce dotyčné údaje a kopii odpovědní zprávy uvedené v článku 38 tohoto nařízení příslušným orgánům pobřežního členského státu na vyžádání jakýmikoli dostupnými pokud možno elektronickými prostředky. Členské státy zvolí prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
4. Pokud velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce nemůže příslušným orgánům pobřežního členského státu poskytnout kopii odpovědní zprávy uvedené v článku 38 tohoto nařízení, jsou rybolovné činnosti ve vodách pobřežního členského státu dotyčnému rybářskému plavidlu zakázány až do té doby, kdy velitel, provozovatel rybářského plavidla nebo jeho zástupce mohou uvedeným orgánům poskytnout kopii odpovědní zprávy či údaje uvedené v čl. 14 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 42
Údaje o fungování elektronického záznamového systému a systému hlášení
1. Členské státy vedou databáze o fungování svého elektronického záznamového systému a systému hlášení. Tyto databáze obsahují a jsou schopny automaticky vytvořit alespoň tyto informace:
a)
seznam jejich rybářských plavidel, jejichž elektronické záznamové systémy a systémy hlášení technicky selhaly nebo byly nefunkční;
b)
počet plavidel, která neučinila každodenní předání elektronického lodního deníku rybolovu, a průměrný počet obdržených předání elektronického lodního deníku rybolovu v přepočtu na jedno rybářské plavidlo v členění podle členského státu vlajky;
c)
počet obdržených předání prohlášení o překládce, prohlášení o vykládce, prohlášení o převzetí a prodejního dokladu v členění podle státu vlajky.
2. Souhrny informací vytvořených podle odstavce 1 se na vyžádání zašlou Komisi. Tyto informace mohou být rovněž zpřístupněny na zabezpečených internetových stránkách ve formátu a v časových intervalech, o kterých rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
Článek 43
Formát pro výměnu informací mezi členskými státy
1. Informace uvedené v tomto oddílu se mezi členskými státy vyměňují za použití formátu stanoveného v příloze XII, od něhož se odvodí jazyk XML. O standardu jazyka XML, který je nutno používat pro všechny elektronické výměny údajů mezi členskými státy a také mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným, rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
2. Změny formátu uvedeného v odstavci 1 jsou jasně označeny a opatřeny datem aktualizace. Tyto změny nabudou účinku nejdříve šest měsíců poté, kdy o nich bylo rozhodnuto.
3. Členský stát po obdržení elektronických údajů od jiného členského státu zajistí, aby příslušným orgánům tohoto členského státu byla vydána odpovědní zpráva. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
4. Údaje podle přílohy XII, jež musí velitelé plavidel zaznamenávat do svých lodních deníků rybolovu v souladu s pravidly EU, musí být rovněž uvedeny ve výměnách údajů mezi členskými státy.
Článek 44
Přístup k údajům
1. Členský stát vlajky zajistí v reálném čase elektronickou výměnu informací uvedených v čl. 111 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu s pobřežním členským státem o údajích z lodního deníku rybolovu, z prohlášení o překládce, z předchozích oznámení a z prohlášení o vykládce od jeho rybářských plavidel, když provádějí rybolovné operace ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci pobřežního členského státu nebo vplouvají do přístavu daného pobřežního členského státu.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, může členský stát vlajky na vyžádání v reálném čase zajistit elektronickou výměnu informací uvedených v čl. 111 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a týkajících se údajů z lodního deníku rybolovu a z prohlášení o překládce od jeho rybářských plavidel s členským státem, který v souladu s článkem 80 nařízení o kontrolním režimu provádí inspekci rybářských plavidel jiného členského státu ve vodách EU mimo vody žádajícího členského státu, v mezinárodních vodách nebo ve vodách třetích zemí.
3. Členský stát vlajky na vyžádání zpřístupní údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 za posledních dvanáct měsíců.
4. Údaje uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň údaje od posledního vyplutí z přístavu do okamžiku, kdy je dokončena vykládka. Údaje uvedené v odstavci 2 zahrnují alespoň údaje od posledního vyplutí z přístavu do doby žádosti. Údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 z rybářských výjezdů za předchozích dvanáct měsíců se poskytují na vyžádání.
5. Velitel rybářského plavidla EU musí mít kdykoli zabezpečený přístup ke svým vlastním údajům z elektronického lodního deníku rybolovu a z prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce uloženým v databázi členského státu vlajky.
6. Pobřežní členský stát poskytne přístup on-line do databáze údajů z lodních deníků rybolovu, z prohlášení o překládce, z předchozích oznámení a z prohlášení o vykládce rybářskému hlídkovému plavidlu jiného členského státu prostřednictvím střediska pro sledování rybolovu uvedeného členského státu v souvislosti s plánem společného nasazení nebo s jinými sjednanými společnými inspekčními činnostmi.
Článek 45
Výměna údajů mezi členskými státy
1. Přístup k údajům podle článku 44 tohoto nařízení musí být trvale zajištěn prostřednictvím zabezpečeného internetového připojení.
2. Členské státy si vyměňují příslušné technické informace pro zajištění vzájemného přístupu k údajům z elektronických lodních deníků rybolovu a z prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce.
3. Členské státy:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
Článek 46
Jediný orgán
1. V každém členském státu je za předávání, přijímání, spravování a zpracovávání všech údajů, na něž se vztahuje tato kapitola, odpovědný jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
2. Členské státy si vyměňují kontaktní údaje orgánů uvedených v odstavci 1 a informují o tom Komisi a subjekt jí určený do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Jakékoli změny informací uvedených v odstavcích 1 a 2 je nutno sdělit Komisi, subjektu jí určenému a ostatním členským státům před nabytím účinku.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro lodní deník rybolovu v elektronické podobě
Článek 47
Četnost předávání údajů
1. Když je rybářské plavidlo EU na moři, jeho velitel předává údaje z elektronického lodního deníku rybolovu příslušným orgánům členského státu vlajky nejméně jednou denně a nejpozději do 24:00 hodin, i když nejsou žádné úlovky. Tyto údaje rovněž zasílá:
a)
na žádost příslušného orgánu členského státu vlajky;
b)
okamžitě po dokončení poslední rybolovné operace;
c)
před vplutím do přístavu;
d)
při každé inspekci na moři;
e)
při událostech stanovených právními předpisy EU nebo státem vlajky.
Jestliže poslední rybolovná operace proběhla nejpozději jednu hodinu před vplutím do přístavu, mohou být předání údajů uvedená v písmenech b) a c) zaslána v jedné zprávě.
2. Velitel může předávat opravy údajů z lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce až do posledního předání údajů podle odst. 1 písm. c). Opravy musí být snadno rozpoznatelné. Všechny původní údaje elektronického lodního deníku rybolovu a jejich opravy jsou uchovávány příslušnými orgány členského státu vlajky.
3. Velitel plavidla uchovává kopii údajů uvedených v odstavci 1 na palubě rybářského plavidla během každé doby trávené mimo přístav až do okamžiku, kdy bylo předáno prohlášení o vykládce.
4. Nachází-li se plavidlo EU v přístavu, nemá-li na palubě produkty rybolovu a předložil-li jeho velitel prohlášení o vykládce za všechny rybolovné operace posledního rybářského výjezdu, může být předávání údajů podle odstavce 1 tohoto článku pozastaveno pod podmínkou předchozího oznámení středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky. Předávání se obnoví v okamžiku, kdy rybářské plavidlo EU vypluje z přístavu. Předchozí oznámení se nepožaduje u rybářských plavidel EU vybavených systémem sledování plavidel a předávajících údaje jeho prostřednictvím.
KAPITOLA III
Společná pravidla pro lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové nebo elektronické podobě
Oddíl 1
Společná pravidla pro určení živé hmotnosti
Článek 48
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„úpravou“ podoba, do jaké je ryba zpracována na palubě rybářského plavidla a před vykládkou, jak je popsáno v příloze I;
2)
„celkovou úpravou“ úprava sestávající ze dvou nebo více částí získaných z téže ryby.
Článek 49
Přepočítací koeficienty
1. Pro vyplňování a předkládání lodních deníků rybolovu podle článků 14 a 15 nařízení o kontrolním režimu se přepočítací koeficienty EU stanovené v přílohách XIII, XIV a XV použijí pro přepočet hmotnosti uchovávaných nebo zpracovaných ryb na živou hmotnost. Tyto koeficienty se použijí na produkty rybolovu nacházející se na palubě nebo přeložené či vyložené rybářskými plavidly EU.
2. Odchylně od ustanovení odstavce 1 platí, že pokud regionální organizace pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou je Evropská unie, pro svou regulační oblast, případně třetí zemi, s níž má Evropská unie dohodu o provozování rybolovu ve vodách pod její svrchovaností nebo v její jurisdikci, stanovily přepočítací koeficienty, použijí se tyto koeficienty.
3. V případech, kdy pro daný druh a úpravu nejsou stanoveny přepočítací koeficienty, se použije přepočítací koeficient přijatý členským státem vlajky.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, použijí příslušné orgány členských států přepočítací koeficienty EU uvedené v odstavci 1 k výpočtu živé hmotnosti překládek a vykládek s cílem sledovat čerpání kvót.
Článek 50
Způsob výpočtu
1. Živá hmotnost ryb se vypočítá tak, že pro každý druh a úpravu se hmotnost zpracovaných ryb vynásobí přepočítacími koeficienty podle článku 49 tohoto nařízení.
2. V případě celkové úpravy se použije pouze jeden přepočítací koeficient odpovídající jedné z částí celkové úpravy ryby.
Oddíl 2
Společná pravidla pro vyplňování a předkládání lodního deníku rybolovu
Článek 51
Obecná pravidla pro lodní deníky rybolovu
1. Míra odchylky podle čl. 14 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu pro odhad množství v kilogramech živé hmotnosti každého druhu ryb uchovávaného na palubě se vyjádří jako procentuální podíl z údajů v lodním deníku rybolovu.
2. V případě úlovků, které jsou vykládány netříděné, může být míra odchylky vypočítána na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků pro celkové množství uchovávané na palubě.
3. Pro účely použití článku 14 nařízení o kontrolním režimu se druh ulovený za účelem použití jako živá návnada považuje za druh ulovený a uchovávaný na palubě.
4. Velitel rybářského plavidla EU křižujícího oblast intenzity rybolovu, kde je oprávněno provádět rybolov, zaznamená a nahlásí příslušné informace uvedené v čl. 14 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, i když v této oblasti neprovádí žádné rybolovné činnosti.
Oddíl 3
Společná pravidla pro vyplňování a předkládání prohlášení o překládce/vykládce
Článek 52
Míra odchylky v prohlášení o překládce
Míra odchylky podle čl. 21 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu pro odhad množství v kilogramech živé hmotnosti každého přeloženého nebo obdrženého druhu ryb se vyjádří jako procentuální podíl z údajů v prohlášení o překládce.
Článek 53
Rozdíly v přeložených úlovcích
Existuje-li rozdíl mezi množstvím úlovku přeloženého z překládajícího plavidla a množstvím převzatým na palubu přijímajícího plavidla, považuje se za přeložené množství větší z obou těchto hodnot. Členské státy zajistí, aby byla podniknuta následná opatření za účelem určení skutečné hmotnosti produktů rybolovu přeložených z překládajícího na přijímající plavidlo.
Článek 54
Dokončení vykládky
Když jsou v souladu s článkem 61 nařízení o kontrolním režimu produkty rybolovu před vážením přepravovány z místa vykládky, považuje se vykládka pro účely použití čl. 23 odst. 3 a čl. 24 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu po zvážení produktů rybolovu za dokončenou.
Článek 55
Rybolovné operace za účasti dvou nebo více rybářských plavidel EU
Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro případ rybolovných operací za účasti dvou nebo více rybářských plavidel EU
-
z různých členských států nebo
-
z téhož členského státu, avšak při vykládce úlovků v členském státě, pod jehož vlajkou neplují,
vyložený úlovek se připíše rybářskému plavidlu EU, z něhož se produkty rybolovu vykládají.
KAPITOLA IV
Plány namátkových kontrol a shromažďování údajů o rybářských plavidlech EU, na něž se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce
Článek 56
Stanovení plánů namátkových kontrol
Plány namátkových kontrol uvedené v čl. 16 odst. 2 a čl. 25 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu pro sledování rybářských plavidel EU, na něž se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce, stanoví členské státy v souladu s touto kapitolou s cílem určit vykládky populací nebo skupiny populací ulovených těmito rybářskými plavidly a případně jejich intenzitu rybolovu. Tyto údaje se použijí pro zaznamenávání úlovků a, kde je to vhodné, intenzity rybolovu, jak je uvedeno v článku 33 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 57
Metodika namátkových kontrol
1. Plány namátkových kontrol podle článku 56 tohoto nařízení se vypracovávají v souladu s přílohou XVI.
2. Velikost vzorku, který má být zkontrolován, se určí na základě rizika takto:
a)
„velmi nízké“ riziko: 3 % vzorku;
b)
„nízké“ riziko: 5 % vzorku;
c)
„střední“ riziko: 10 % vzorku;
d)
„vysoké“ riziko: 15 % vzorku;
e)
„velmi vysoké“ riziko: 20 % vzorku.
3. Denní úlovek sektoru loďstva se pro danou populaci odhadne vynásobením celkového počtu aktivních rybářských plavidel EU dotyčného sektoru loďstva průměrným denním úlovkem z dané populace na jedno rybářské plavidlo EU založeným na úlovcích vzorku kontrolovaných rybářských plavidel EU.
4. O členských státech, které shromažďují systematicky alespoň jednou měsíčně za každé rybářské plavidlo, na které se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce, údaje
a)
o všech vykládkách úlovků všech druhů v kilogramech, včetně nulových úlovků;
b)
o statistických obdélnících, ve kterých byly tyto úlovky odloveny, se má za to, že splnily požadavky plánu namátkových kontrol podle článku 56 tohoto nařízení.
KAPITOLA V
Kontrola intenzity rybolovu
Článek 58
Hlášení o intenzitě rybolovu
1. Hlášení o intenzitě rybolovu uvedené v článku 28 nařízení o kontrolním režimu se zasílá v souladu s přílohou XVII.
2. Pokud velitel rybářského plavidla EU předává zprávu příslušným orgánům rádiem podle čl. 28 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, rozhodnou členské státy o používaných rádiových stanicích a oznámí je na internetových stránkách uvedených v článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
KAPITOLA VI
Nápravná opatření
Článek 59
Obecné zásady
Aby mohly využívat nápravných opatření uvedených v článku 37 nařízení o kontrolním režimu, sdělí členské státy Komisi co nejdříve a v každém případě do jednoho měsíce ode dne zveřejnění ukončení rybolovu podle článku 36 nařízení o kontrolním režimu v Úředním věstníku rozsah utrpěné újmy.
Článek 60
Přidělování dostupných rybolovných práv
1. Pokud utrpěná újma nebyla postupem podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 odstraněna zcela nebo byla odstraněna jen částečně, Komise co nejdříve po obdržení informací podle článku 59 tohoto nařízení přijme nezbytná opatření s cílem náležitě napravit způsobenou újmu.
2. V opatření podle odstavce 1 se uvede:
a)
které členské státy utrpěly újmu („poškozené členské státy“) a rozsah újmy (po odečtení případných výměn kvót);
b)
případně které členské státy přečerpaly svá rybolovná práva („přečerpávající členské státy“) a množství přečerpání rybolovných práv (snížené o výměny v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002);
c)
případně odpočty od rybolovných práv přečerpávajících členských států v poměru k množství přečerpaných rybolovných práv;
d)
případně navýšení, které se má připočítat k rybolovným právům poškozených členských států, v poměru k rozsahu utrpěné újmy;
e)
případně datum nebo data, kdy navýšení nebo odpočty nabývají účinnosti;
f)
případně jakékoli jiné nezbytné opatření pro nápravu utrpěné újmy.
KAPITOLA VII
Výkon motoru
Článek 61
Osvědčování výkonu hnacího motoru
1. Osvědčování maximálního trvalého výkonu nového, náhradního nebo technicky upraveného hnacího motoru podle čl. 40 odst. 1 a 2 nařízení o kontrolním režimu se provádí v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2930/86 (26).
2. Hnací motor se považuje za technicky upravený ve smyslu odstavce 1, pokud kterékoli z jeho hlavních součástí (dílů), včetně zejména vstřikovacího zařízení, ventilů, turbodmychadla, pístů, vložek válců, ojnic a hlav válců, byly upraveny nebo nahrazeny novými díly s odlišnými technickými parametry, což vede ke změněnému jmenovitému výkonu, nebo pokud bylo změněno seřízení motoru, jako například nastavení vstřikování, konfigurace turbodmychadla nebo časování ventilů. Povaha technické úpravy musí být jasně vysvětlena v osvědčení podle odstavce 1.
3. Držitel licence k rybolovu před instalací nového hnacího motoru nebo před nahrazením nebo technickou úpravou stávajícího hnacího motoru informuje příslušné orgány.
4. Tento článek se vztahuje na rybářská plavidla podléhající režimu intenzity rybolovu ode dne 1. ledna 2012. Na ostatní rybářská plavidla se vztahuje ode dne 1. ledna 2013. Vztahuje se pouze na rybářská plavidla, na kterých byly nainstalovány nové hnací motory nebo jejichž stávající hnací motory byly nahrazeny nebo technicky upraveny po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 62
Ověřování a plán namátkových kontrol
1. Za účelem ověření výkonu motoru v souladu s článkem 41 nařízení o kontrolním režimu stanoví členské státy plán namátkových kontrol pro určení rybářských plavidel nebo skupin rybářských plavidel v jejich loďstvu, u kterých hrozí riziko vykázání podhodnoceného výkonu hnacího motoru. Plán namátkových kontrol musí být založen přinejmenším na těchto kritériích vysokého rizika:
a)
rybářská plavidla působící v rybolovných oblastech podléhajících režimům intenzity rybolovu, zejména rybářská plavidla, kterým byla přidělena jednotlivá výše intenzity rybolovu v kW*dnech;
b)
rybářská plavidla podléhající omezením výkonu plavidla vyplývajícím z vnitrostátních právních předpisů nebo z práva Evropské unie;
c)
rybářská plavidla, u nichž je poměr výkonu plavidla (kW) k jeho hrubé prostornosti (GT) o 50 % nižší než průměrná hodnota tohoto poměru u stejného druhu rybářských plavidel, druhu zařízení a cílového druhu lovených ryb. Pro účely tohoto rozboru mohou členské státy rozdělit loďstvo podle jednoho nebo několika z těchto kritérií:
i)
členění loďstva nebo správních jednotek vymezených vnitrostátním právem,
ii)
kategorie plavidel podle jejich délky,
iii)
kategorie plavidel podle jejich prostornosti,
iv)
použitá lovná zařízení,
v)
cílové druhy lovených ryb.
2. Členské státy mohou zvážit použití dalších kritérií rizika na základě svého vlastního posouzení.
3. Členské státy vypracují seznam svých rybářských plavidel, která splňují jedno nebo více kritérií rizika uvedených v odstavci 1 a případně kritérií rizika podle odstavce 2.
4. Z každé skupiny rybářských plavidel odpovídajících jednomu z kritérií rizika podle odstavců 1 a 2 vyberou členské státy namátkový vzorek rybářských plavidel. Velikost vzorku se rovná druhé odmocnině zaokrouhlené na nejbližší celý počet rybářských plavidel v dotyčné skupině.
5. U každého rybářského plavidla zahrnutého v namátkovém vzorku členské státy ověří všechny technické doklady uvedené v čl. 41 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, jež mají k dispozici. Z dalších dokladů podle čl. 41 odst. 1 písm. g) nařízení o kontrolním režimu věnují členské státy zvláštní pozornost specifikacím uvedeným v katalogu od výrobce motoru, pokud je k dispozici.
6. Tento článek se použije ode dne 1. ledna 2012. Fyzické ověření uvedené v čl. 41 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu upřednostní trawlery, které působí v rybolovné oblasti podléhající režimu intenzity rybolovu.
Článek 63
Fyzické ověření
1. Pokud se měření výkonu hnacího motoru provádí na rybářském plavidle v rámci fyzického ověření výkonu hnacího motoru podle čl. 41 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, lze výkon hnacího motoru změřit v nejpřístupnějším místě mezi lodním šroubem a motorem.
2. Pokud se výkon hnacího motoru měří za redukční převodovkou, použije se pro výpočet výkonu hnacího motoru na výstupní přírubě motoru podle definice v čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 vhodná korekce naměřené hodnoty. Na základě úředních technických údajů poskytnutých výrobcem převodovky zohlední tato korekce ztráty výkonu vyplývající z použití převodovky.
KAPITOLA VIII
Kontrola rekreačního rybolovu
Článek 64
Stanovení plánů namátkových kontrol
1. Aniž je dotčeno použití údajů uvedených v odstavci 5, plány namátkových kontrol, jež mají členské státy stanovit podle čl. 55 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu za účelem sledování úlovků populací, na které se vztahují plány obnovy, plavidly provozujícími rekreační rybolov, stanoví shromažďování údajů každé dva roky.
2. Metody používané v rámci plánů namátkových kontrol musí být stanoveny jednoznačně a musí být pokud možno:
a)
neměnné v průběhu času;
b)
standardizované v rámci regionů;
c)
v souladu s normami kvality stanovenými příslušnými mezinárodními vědeckými institucemi a případně regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou nebo pozorovatelem je Evropská unie.
3. Plán namátkových kontrol zahrnuje návrh namátkových kontrol pro odhad úlovků populací, na které se vztahují plány obnovy, používané lovné zařízení a příslušnou zeměpisnou oblast plánu obnovy, kde byl úlovek získán.
4. Členské státy systematicky odhadují správnost a přesnost shromažďovaných údajů.
5. Pro účely plánů namátkových kontrol podle odstavce 1 mohou členské státy využívat údaje shromážděné v souladu s víceletým programem Společenství stanoveným v nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (27) v rozsahu, v jakém jsou tyto údaje k dispozici.
6. Toto ustanovení se nepoužije, jestliže členský stát zakázal rekreační rybolov populací, na něž se vztahuje plán obnovy.
Článek 65
Oznamování a hodnocení plánů namátkových kontrol
1. Členské státy oznámí své plány namátkových kontrol Komisi do dvanácti měsíců po vstupu plánu obnovy v platnost. V případě plánů obnovy, které jsou již v platnosti v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost, musí být plán namátkových kontrol oznámen ve lhůtě dvanácti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost. Změny plánu namátkových kontrol se oznamují před nabytím účinku.
2. Kromě hodnocení požadovaného v čl. 55 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství hodnotí také:
a)
po oznámení podle odstavce 1 a poté každých pět let shodu oznámených plánů namátkových kontrol s kritérii a požadavky uvedenými v čl. 64 odst. 2 a 3 tohoto nařízení;
b)
shodu jakýchkoli změn plánu namátkových kontrol podle odstavce 1 s kritérii a požadavky uvedenými v čl. 64 odst. 2 a 3 tohoto nařízení.
3. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství vydá v případě potřeby doporučení ke zlepšení plánu namátkových kontrol.
HLAVA IV
KONTROLA UVÁDĚNÍ NA TRH
KAPITOLA I
Sledovatelnost
Článek 66
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
„produkty rybolovu a akvakultury“ veškeré produkty, které spadají pod kapitolu 03 a sazební položky 1604 a 1605 kombinované nomenklatury stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (28).
Článek 67
Informace o partiích
1. Provozovatelé poskytnou informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu v okamžiku, kdy se produkty rybolovu a akvakultury slučují do partií, a nejpozději při prvním prodeji.
2. Kromě ustanovení odstavce 1 provozovatelé aktualizují příslušné informace uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, které vyplynou ze sloučení nebo rozdělení partií produktů rybolovu a akvakultury po prvním prodeji, a to v okamžiku, kdy jsou informace dostupné.
3. V případě, kdy v důsledku sloučení nebo rozdělení partií po prvním prodeji dojde ke smíšení produktů rybolovu a akvakultury z několika rybářských plavidel, musí být provozovatelé schopni identifikovat každou partii původu alespoň prostřednictvím identifikačních čísel uvedených v čl. 58 odst. 5 písm. a) nařízení o kontrolním režimu a v souladu s čl. 58 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu musí umožnit jejich sledování zpětně do fáze odlovu nebo sběru.
4. Systémy a postupy uvedené v čl. 58 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu umožní provozovatelům identifikovat přímého dodavatele / přímé dodavatele a přímého odběratele / přímé odběratele produktů rybolovu a akvakultury, pokud se nejedná o konečné spotřebitele.
5. Informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu se poskytují na štítcích nebo balení partie nebo v obchodním dokladu, který partii fyzicky doprovází. K partii může být připojen prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení či označovací systém. Informace o partii zůstávají dostupné ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce takovým způsobem, aby k nim příslušné orgány členských států měly kdykoli přístup.
6. Provozovatelé připojí informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení či označovací systém:
a)
od 1. ledna 2013 k produktům rybolovu, na které se vztahuje víceletý plán;
b)
od 1. ledna 2015 k ostatním produktům rybolovu a akvakultury.
7. Jsou-li informace uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu poskytovány v obchodním dokladu, který fyzicky doprovází partii, k odpovídající partii se připojí alespoň identifikační číslo.
8. Členské státy ve vzájemné spolupráci zajistí, aby k informacím připojeným k partii a/nebo partii fyzicky doprovázejícím mohly získat přístup příslušné orgány jiného členského státu, než ve kterém byly produkty rybolovu a akvakultury sloučeny do partie, zejména pokud se informace k partii připojují prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení. Provozovatelé, kteří používají tyto nástroje, zajistí, aby byly vyvinuty na základě mezinárodně uznaných norem a specifikací.
9. Informace o datu odlovu uvedená v čl. 58 odst. 5 písm. d) nařízení o kontrolním režimu může zahrnovat několik kalendářních dnů nebo období odpovídající několika dnům odlovu.
10. Informace o dodavatelích uvedená v čl. 58 odst. 5 písm. f) nařízení o kontrolním režimu se týká přímého dodavatele / přímých dodavatelů provozovatele uvedených v odstavci 4 tohoto článku. Tato informace může být poskytnuta případně prostřednictvím identifikačního označení uvedeného v příloze II oddíle I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (29).
11. Informace uvedené v čl. 58 odst. 5 písm. a) až f) nařízení o kontrolním režimu se nevztahují na:
a)
dovezené produkty rybolovu a akvakultury vyjmuté z oblasti působnosti provádění osvědčení o úlovku v souladu s čl. 12 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (30);
b)
produkty rybolovu a akvakultury odlovené nebo chované ve sladké vodě a
c)
okrasné ryby, korýše a měkkýše.
12. Informace uvedené v čl. 58 odst. 5 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu se nevztahují na produkty rybolovu a akvakultury, které spadají pod sazební položky 1604 a 1605 kombinované nomenklatury.
13. Pro účely článku 58 nařízení o kontrolním režimu jsou informace o příslušné zeměpisné oblasti následující:
a)
příslušná zeměpisná oblast vymezená v čl. 4 bodu 30 nařízení o kontrolním režimu pro úlovky populací nebo skupiny populací, na které se podle právních předpisů EU vztahuje kvóta a/nebo minimální velikost, nebo
b)
oblast odlovu podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 2065/2001 (31) pro ostatní populace nebo skupinu populací.
14. Hodnota malých množství produktů rybolovu a akvakultury uvedená v čl. 58 odst. 8 nařízení o kontrolním režimu se vztahuje na přímý prodej prováděný rybářským plavidlem na kalendářní den a konečného spotřebitele.
Článek 68
Informace pro spotřebitele
1. Členské státy zajistí, aby na štítku nebo příslušném označení produktů rybolovu a akvakultury nabízených k maloobchodnímu prodeji, včetně dovezených produktů, byly uvedeny informace podle čl. 58 odst. 6 nařízení o kontrolním režimu týkající se obchodního označení, vědeckého názvu druhu, oblasti odlovu podle článku 5 nařízení (ES) č. 2065/2001 a způsobu produkce.
2. Odchylně od odstavce 1 může být vědecký název druhu sdělen spotřebitelům na maloobchodní úrovni prostřednictvím obchodních informací, například billboardů nebo plakátů.
3. Jestliže byl produkt rybolovu nebo akvakultury dříve zmrazen, na štítku nebo příslušném označení podle odstavce 1 se rovněž uvede slovo „rozmrazeno“. Není-li toto slovo na maloobchodní úrovni uvedeno, má se za to, že produkty rybolovu a akvakultury nebyly dříve zmrazeny a později rozmrazeny.
4. Odchylně od odstavce 3 nemusí být slovo „rozmrazeno“ uvedeno na:
a)
produktech rybolovu a akvakultury dříve zmrazených pro účely ochrany zdraví a bezpečnosti v souladu s přílohou III oddílem VIII nařízení (ES) č. 853/2004 a
b)
produktech rybolovu a akvakultury, které byly rozmrazeny před uzením, solením, vařením, konzervováním, sušením nebo kombinací těchto postupů.
5. Tento článek se nevztahuje na produkty rybolovu a akvakultury spadající pod sazební položky 1604 až 1605 kombinované nomenklatury.
6. Produkty rybolovu a akvakultury a balení opatřené štítkem nebo označené před dnem vstupu tohoto článku v platnost, které nejsou v souladu s čl. 58 odst. 5 písm. g), pokud jde o vědecký název, a písm. h) nařízení o kontrolním režimu a s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, je možné uvádět na trh až do vyčerpání zásob.
KAPITOLA II
Vážení produktů rybolovu
Oddíl 1
Obecná pravidla pro vážení
Článek 69
Oblast působnosti
Aniž jsou dotčeny články 78 až 89 tohoto nařízení, vztahují se ustanovení této kapitoly na vykládky z rybářských plavidel EU prováděné v členském státě a překládky mezi rybářskými plavidly EU prováděné v přístavech nebo v místech, která se nacházejí v blízkosti pobřeží členského státu, a rovněž na vážení produktů rybolovu na palubě rybářských plavidel EU ve vodách EU.
Článek 70
Záznamy o vážení
1. Registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby, které zodpovídají za první uvedení produktů rybolovu na trh nebo za jejich skladování před prvním uvedením na trh, či případně velitel rybářského plavidla EU musí zaznamenat vážení provedené v souladu s články 60 a 61 nařízení o kontrolním režimu, přičemž je třeba uvést tyto informace:
a)
třímístné písmenné kódy FAO váženého druhu;
b)
výsledek vážení u každého množství jednotlivého druhu v kilogramech hmotnosti produktu;
c)
vnější identifikační číslo a název rybářského plavidla, ze kterého vážené množství pochází;
d)
úpravu vážených produktů rybolovu;
e)
datum vážení (RRRR-MM-DD).
2. Registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby, které zodpovídají za první uvedení produktů rybolovu na trh nebo za jejich skladování před prvním uvedením na trh, či případně velitel rybářského plavidla EU musí uchovávat záznamy podle odstavce 1 po dobu tří let.
Článek 71
Načasování vážení
1. Pokud se produkty rybolovu překládají mezi rybářskými plavidly EU a první vykládka přeložených produktů rybolovu se má uskutečnit v přístavu mimo Evropskou unii, musí se produkty rybolovu zvážit před odvozem z přístavu nebo místa překládky.
2. Pokud se produkty rybolovu váží na palubě rybářského plavidla EU v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu a znovu se váží na pevnině po vykládce, použije se údaj o vážení na pevnině pro účely čl. 60 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
3. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení pro rybářská plavidla EU, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu v elektronické podobě podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu, může členský stát požadovat, aby velitel rybářského plavidla před vážením předal kopii lodního deníku rybolovu příslušným orgánům členského státu vykládky.
Článek 72
Vážicí systémy
1. Všechny vážicí systémy musí být příslušnými orgány členského státu zkalibrovány a zapečetěny v souladu s vnitrostátními systémy.
2. Fyzická nebo právnická osoba odpovědná za vážicí systém musí uchovávat záznamy o kalibraci.
3. Pokud se vážení provádí na systému s pásovým dopravníkem, musí být tento systém opatřen viditelným počítadlem, které zaznamenává celkový součet hmotnosti. Zaznamenává se stav počítadla na počátku vážení a také celkový součet. Veškeré použití systému zaznamenává fyzická nebo právnická osoba odpovědná za vážení do lodního deníku vážení.
Článek 73
Vážení zmrazených produktů rybolovu
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení a zejména články 70 až 74 tohoto nařízení, pokud se váží vyložená množství zmrazených produktů rybolovu, může se hmotnost zmrazených produktů rybolovu vyložených v bednách nebo blocích určit pro každý druh a případně úpravu vynásobením celkového počtu beden nebo bloků průměrnou čistou hmotností bedny nebo bloku vypočítanou podle metodiky stanovené v příloze XVIII.
2. Fyzické nebo právnické osoby, které váží produkty rybolovu, vedou pro každou vykládku záznam, v němž jsou uvedeny tyto informace:
a)
jméno a vnější registrační písmena a čísla plavidla, z něhož byly produkty rybolovu vyloženy;
b)
druh a případně úprava vyložených ryb;
c)
velikost partie a vzorku palet podle druhu a případně úpravy v souladu s ustanoveními bodu 1 přílohy XVIII;
d)
hmotnost každé palety ve vzorku a průměrná hmotnost palet;
e)
počet beden nebo bloků na každé paletě ve vzorku;
f)
vlastní hmotnost obalu u jedné bedny, pokud se liší od vlastní hmotnosti obalu stanovené v bodu 4 přílohy XVIII;
g)
průměrná hmotnost prázdné palety v souladu s ustanoveními bodu 3 písm. b) přílohy XVIII;
h)
průměrná hmotnost jedné bedny nebo bloku produktů rybolovu podle druhu a případně úpravy.
Článek 74
Led a voda
1. Před vážením registrovaný odběratel, registrované dražební středisko nebo jiný subjekt či osoba, která zodpovídá za první uvedení produktů rybolovu na trh, zajistí, aby byly produkty rybolovu přiměřeně očištěny od ledu, aniž by to způsobilo jejich zkažení nebo snížení kvality.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro pelagické druhy uvedené v článcích 78 až 89 tohoto nařízení, které se vykládají hromadně za účelem přepravy do místa prvního uvedení na trh, uskladnění nebo zpracování, nesmí odpočet vody a ledu od celkové hmotnosti přesáhnout 2 %. Ve všech případech se procentní podíl pro odpočet vody a ledu zaznamenává na stvrzence o vážení s údajem o hmotnosti. U nepelagických druhů se odpočet vody nebo ledu neprovádí.
Článek 75
Přístup příslušných orgánů
Příslušné orgány musí mít kdykoli úplný přístup k vážicím systémům, záznamům o vážení, písemným prohlášením a do všech prostor, kde se produkty rybolovu skladují nebo zpracovávají.
Článek 76
Plány namátkových kontrol
1. Plán namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XIX.
2. Plán namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XX. Pokud jsou úlovky váženy na palubě, míra odchylky uvedená v čl. 14 odst. 3 a čl. 21 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu se nepoužije, jestliže je údaj o vážení po vykládce vyšší než odpovídající údaj o vážení na palubě.
3. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout plány namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 1 a 3 nařízení o kontrolním režimu, nejlépe do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží jediný plán namátkových kontrol zahrnující všechny dotyčné postupy vážení na období tří let. Plán namátkových kontrol se může skládat z různých částí pro různé rybolovné činnosti.
4. Jakékoli nové plány namátkových kontrol, které mají být přijaty po datu uvedeném v odstavci 3, nebo jakékoli změny těchto plánů musí být předloženy ke schválení tři měsíce před koncem dotyčného roku.
Článek 77
Kontrolní plány a programy pro vážení produktů rybolovu po přepravě z místa vykládky
1. Kontrolní program podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXI.
2. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout kontrolní programy podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, předloží každý členský stát jediný kontrolní program zahrnující všechny případy přepravy produktů rybolovu, které se mají vážit po přepravě. Tento kontrolní program se předkládá do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. Jediný kontrolní program se může skládat z různých částí pro různé rybolovné činnosti.
3. Společný kontrolní program podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXII.
4. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout společné kontrolní programy podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, předloží je do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
5. Jakékoli nové kontrolní programy podle odstavce 2 nebo společné kontrolní programy podle odstavce 4, které mají být přijaty po datu uvedeném v odstavcích 2 a 4, nebo jakékoliv změny těchto plánů nebo programů se předkládají tři měsíce před koncem roku, který předchází dni vstupu daného plánu nebo programu v platnost.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro vážení určitých pelagických druhů
Článek 78
Rozsah postupů vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů
Pravidla stanovená v tomto oddílu se vztahují na vážení úlovků vyložených v Evropské unii nebo rybářskými plavidly EU ve třetích zemích, a to sleďů obecných (Clupea harengus), makrel obecných (Scomber scombrus) a kranasů (Trachurus spp.) nebo jejich kombinace, ulovených
a)
v případě sleďů obecných v oblastech ICES I, II, IIIa, IV, Vb, VI a VII;
b)
v případě makrel obecných v oblastech ICES IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV a ve vodách EU patřících do podoblastí CECAF;
c)
v případě kranasů v oblastech ICES IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV a ve vodách EU patřících do podoblastí CECAF,
jestliže množství na jednu vykládku přesahuje 10 tun.
Článek 79
Přístavy vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů
1. Úlovky druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení se váží okamžitě po vykládce. Úlovky těchto druhů však mohou být váženy po přepravě, pokud:
-
u místa určení v členském státě dotyčný členský stát přijal kontrolní program podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXI,
-
u místa určení v jiném členském státě dotyčné členské státy přijaly společný kontrolní program podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXII,
a pokud byl tento kontrolní program nebo společný kontrolní program schválen Komisí.
2. Každý dotčený členský stát stanoví, v kterých z jeho přístavů se váží druhy uvedené v článku 78 tohoto nařízení, a zajistí, aby se všechny vykládky těchto druhů prováděly v těchto přístavech. Tyto přístavy musí mít:
a)
stanovené doby vykládky a překládky;
b)
stanovená místa vykládky a překládky;
c)
stanovené postupy inspekce a dohledu.
3. Dotyčné členské státy sdělí Komisi seznam těchto přístavů a postupů inspekce a dohledu uplatňovaných v těchto přístavech, včetně podmínek pro zaznamenávání a předávání množství každého z těchto druhů při každé vykládce.
4. Jakékoli změny seznamu přístavů a postupů inspekce a dohledu podle odstavce 3 se předávají Komisi nejméně 15 dní před jejich vstupem v platnost.
5. Členské státy zajistí, aby všechny vykládky druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení z jejich plavidel mimo Evropskou unii probíhaly v přístavech výslovně vybraných pro účely vážení třetími zeměmi, které ohledně těchto druhů uzavřely dohody s Evropskou unií.
6. Informace uvedené v odstavcích 3 a 4, jakož i seznam přístavů vybraných třetími zeměmi, předá Komise všem dotčeným členským státům.
7. Komise a dotčené členské státy zveřejní seznam přístavů a jeho změny na svých úředních internetových stránkách.
Článek 80
Vplutí do přístavu členského státu
1. Pro účely vážení oznámí velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce příslušným orgánům členského státu, ve kterém má dojít k vykládce, nejméně čtyři hodiny před vplutím do přístavu vykládky tyto údaje:
a)
přístav, do kterého hodlá vplout, název plavidla a jeho vnější registrační písmena a čísla;
b)
předpokládaný čas připlutí do tohoto přístavu;
c)
množství sleďů obecných, makrel obecných a kranasů uchovávaná na palubě, vyjádřená v kilogramech živé hmotnosti;
d)
příslušnou zeměpisnou oblast / zeměpisné oblasti, v níž / nichž byl úlovek chycen; tato oblast musí být uvedena jako podoblast a divize nebo subdivize, ve které platí omezení odlovu podle práva Unie.
2. Velitel rybářského plavidla EU, na něž se vztahuje povinnost zaznamenávat údaje do lodního deníku rybolovu elektronicky, zasílá informace uvedené v odstavci 1 v elektronické podobě členskému státu vlajky. Členské státy tyto informace neodkladně předají členskému státu, kde má dojít k vykládce. Elektronické údaje z lodního deníku rybolovu podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu a informace uvedené v odstavci 1 lze zasílat v rámci jediného elektronického přenosu.
3. Členské státy mohou stanovit kratší oznamovací lhůtu, než která je stanovena v odstavci 1. V takovém případě dotyčné členské státy informují Komisi 15 dní před vstupem kratší oznamovací lhůty v platnost. Komise a dotyčné členské státy uvedou tuto informaci na svých internetových stránkách.
Článek 81
Vykládka
Příslušné orgány dotyčného členského státu musí vyžadovat, aby vykládka jakýchkoli úlovků uvedených v článku 78 tohoto nařízení nezačala, dokud není výslovně povolena. Je-li vykládka přerušena, je k jejímu opětovnému zahájení nezbytné povolení.
Článek 82
Lodní deník rybolovu
1. Ihned po připlutí do přístavu a před zahájením vykládky předloží velitel rybářského plavidla, na něž se nevztahuje povinnost zaznamenávat údaje do lodního deníku rybolovu elektronicky, vyplněnou příslušnou stránku nebo stránky lodního deníku rybolovu ke kontrole příslušnému orgánu členského státu v přístavu vykládky.
2. Množství sleďů obecných, makrel obecných a kranasů uchovávaných na palubě, která byla nahlášena před vykládkou podle čl. 80 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení, se musí rovnat množstvím zaznamenaným v lodním deníku rybolovu po jejím dokončení.
Článek 83
Zařízení pro vážení čerstvých sleďů obecných, makrel obecných a kranasů provozovaná veřejným subjektem
Aniž jsou dotčena ustanovení článku 72 tohoto nařízení, pokud se využívají zařízení pro vážení provozovaná veřejným subjektem, musí fyzické nebo právnické osoby, jež váží úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení, odběrateli vydat stvrzenku o vážení, na které je uvedeno datum a čas vážení a identifikační číslo cisternového vozu. Kopie stvrzenky o vážení se připojí k prodejnímu dokladu nebo k prohlášení o převzetí.
Článek 84
Zařízení pro vážení čerstvých ryb provozovaná soukromým subjektem
1. Kromě ustanovení článku 72 tohoto nařízení podléhá využívání zařízení pro vážení provozovaných soukromým subjektem rovněž požadavkům tohoto článku.
2. Fyzické nebo právnické osoby, které váží jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení, musí pro každý vážicí systém vést vázaný záznam s číslovanými stránkami. Ten musí být vyplněn ihned po ukončení vážení jednotlivých vykládek, a to nejpozději do 23:59 hodin místního času v den ukončení vážení. V tomto záznamu se uvádí:
a)
jméno a vnější evidenční písmena a čísla plavidla, z něhož byly vyloženy jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení;
b)
jedinečné identifikační číslo cisternového vozu a jeho náklad v případech, kdy byly jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení převezeny před vážením z přístavu vykládky v souladu s článkem 79 tohoto nařízení. Každý náklad cisternového vozu se zváží a zaznamená zvlášť. Celkovou hmotnost všech nákladů cisternového vozu ze stejného plavidla lze však zaznamenat společně, pokud se tyto náklady váží postupně jeden po druhém a bez přerušení;
c)
druh ryb;
d)
hmotnost každé vykládky;
e)
datum a čas zahájení a ukončení vážení.
3. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 72 odst. 3 tohoto nařízení, pokud se vážení provádí na systému s pásovým dopravníkem, zaznamenává se veškeré použití systému ve vázaném záznamu o vážení s očíslovanými stránkami.
Článek 85
Vážení zmrazených ryb
Pokud se váží vyložená množství zmrazených sleďů obecných, makrel obecných a kranasů, určí se hmotnost zmrazených ryb vyložených v bednách pro každý druh v souladu s článkem 73 tohoto nařízení.
Článek 86
Uchovávání záznamů o vážení
Všechny záznamy o vážení podle čl. 84 odst. 3 a článku 85 tohoto nařízení a kopie veškerých přepravních dokladů v rámci kontrolního programu nebo společného kontrolního programu podle v čl. 79 odst. 1 tohoto nařízení se uchovávají po dobu šesti let.
Článek 87
Prodejní doklad a prohlášení o převzetí
Fyzické nebo právnické osoby odpovědné za předkládání prodejních dokladů a prohlášení o převzetí předkládají tato prohlášení týkající se druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení příslušným orgánům dotyčného členského státu na vyžádání.
Článek 88
Křížové kontroly
Do doby zřízení počítačové databáze v souladu s článkem 109 nařízení o kontrolním režimu, provádějí příslušné orgány správní křížové kontroly všech vykládek, přičemž navzájem porovnávají tyto údaje:
a)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů, která byla nahlášena před vykládkou podle čl. 80 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení, s množstvími zaznamenanými v lodním deníku rybolovu;
b)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v lodním deníku rybolovu s množstvími zaznamenanými v prohlášení o vykládce;
c)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v prohlášení o vykládce s množstvími zaznamenanými v prohlášení o převzetí nebo v prodejním dokladu;
d)
oblast odlovu zaznamenanou v lodním deníku rybolovu plavidla s údaji systému VMS pro dotyčné plavidlo.
Článek 89
Sledování vážení
1. Vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů vyložených z plavidla se sleduje podle druhů. V případě plavidel, která úlovek čerpají na břeh, se sleduje vážení celého vyloženého úlovku. V případě vykládek zmrazených sleďů obecných, makrel obecných a kranasů se spočítají všechny bedny a sleduje se metodika výpočtu průměrné čisté hmotnosti beden stanovená v příloze XVIII.
2. Kromě údajů uvedených v článku 88 tohoto nařízení se křížově kontrolují ještě tyto údaje:
a)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů uvedená v záznamech o vážení ze zařízení pro vážení provozovaných veřejnými nebo soukromými subjekty a množství jednotlivých druhů zaznamenaná v prohlášení o převzetí nebo v prodejním dokladu;
b)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v jakýchkoli přepravních dokladech v rámci kontrolního programu nebo společného kontrolního programu uvedeného v čl. 79 odst. 1 tohoto nařízení;
c)
jedinečná identifikační čísla cisternových vozů uvedená v záznamu podle čl. 84 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení.
3. Po dokončení vykládky se ověří, že na plavidle nezůstaly žádné ryby.
4. Veškeré sledování podle tohoto článku a článku 107 tohoto nařízení se zdokumentuje. Tato dokumentace se uchovává po dobu šesti let.
KAPITOLA III
Prodejní doklady
Článek 90
Obecná pravidla
1. V prodejním dokladu se uvede počet jedinců podle čl. 64 odst. 1 písm. f) nařízení o kontrolním režimu, pokud se příslušná kvóta spravuje na základě počtu jedinců.
2. Druh úpravy podle čl. 64 odst. 1 písm. g) nařízení o kontrolním režimu zahrnuje stav úpravy podle přílohy I.
3. Cena podle čl. 64 odst. 1 písm. l) nařízení o kontrolním režimu se uvádí v měně platné v členském státu, kde se prodej uskutečňuje.
Článek 91
Formáty prodejních dokladů
1. Členské státy určí formát používaný pro elektronické vyplňování a předávání prodejních dokladů uvedených v článku 63 nařízení o kontrolním režimu.
2. Informace uvedené v této kapitole se mezi členskými státy vyměňují za použití formátu stanoveného v příloze XII, od něhož se odvodí jazyk XML. O standardu jazyka XML, který je nutno používat pro všechny elektronické výměny údajů mezi členskými státy a také mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným, rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
3. Změny formátu uvedeného v odstavci 1 jsou jasně označeny a opatřeny datem aktualizace. Tyto změny nabudou účinku nejdříve šest měsíců poté, kdy o nich bylo rozhodnuto.
4. Členský stát po obdržení elektronických údajů od jiného členského státu zajistí, aby příslušným orgánům tohoto členského státu byla vydána odpovědní zpráva. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
5. Údaje podle přílohy XII, jež musí registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby schválené členskými státy zaznamenávat do svých prodejních dokladů v souladu s pravidly EU, musí být rovněž uvedeny ve výměnách údajů mezi členskými státy.
6. Členské státy:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
7. V každém členském státu je za předávání, přijímání, spravování a zpracovávání všech údajů, na něž se vztahuje tato kapitola, odpovědný jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
8. Členské státy si vyměňují kontaktní údaje orgánů uvedených v odstavci 7 a informují o tom Komisi a subjekt jí určený do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
9. Jakékoli změny informací uvedených v odstavcích 7 a 8 je nutno sdělit Komisi, subjektu jí určenému a ostatním členským státům před nabytím účinku.
10. Formát prodejních dokladů, na něž se nevztahuje elektronické vyplňování a předávání, určí členské státy. Tyto prodejní doklady musí obsahovat alespoň informace uvedené v čl. 64 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA V
DOHLED
KAPITOLA I
Zprávy o dohledu
Článek 92
Informace, které mají být uvedeny ve zprávě o dohledu
1. Zprávy o dohledu podle čl. 71 odst. 3 a 4 nařízení o kontrolním režimu se vypracují v souladu s přílohou XXIII tohoto nařízení.
2. Členské státy vloží údaje obsažené ve svých zprávách o dohledu do elektronické databáze podle článku 78 nařízení o kontrolním režimu a zabezpečí funkce uvedené v bodu 2 přílohy XXIV tohoto nařízení. V této databázi musí být zaznamenány alespoň informace uvedené v příloze XXIII. Do databáze se kromě toho rovněž mohou vložit naskenované zprávy o dohledu vypracované v papírové podobě.
3. Údaje z těchto zpráv zůstávají v databázi k dispozici po dobu nejméně tří let.
4. Po obdržení zprávy o dohledu podle odstavce 1 členský stát vlajky co nejdříve zahájí vyšetřování činností svých rybářských plavidel, na která se zpráva o dohledu vztahuje.
5. Ustanovení odstavce 1 se použijí, aniž jsou dotčena pravidla přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou je Evropská unie.
KAPITOLA II
Kontrolní pozorovatelé
Článek 93
Obecná pravidla ohledně kontrolních pozorovatelů
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo sjednaná s třetí zemí, rybářská plavidla EU určená pro uplatnění pozorovatelského kontrolního programu musí mít na palubě alespoň jednoho kontrolního pozorovatele po dobu stanovenou tímto programem.
2. Členské státy určí kontrolní pozorovatele a zajistí, aby byli schopni plnit své úkoly. Členské státy zejména zajistí rozmístění kontrolních pozorovatelů na dotyčná rybářská plavidla EU a jejich následné stažení z těchto plavidel.
3. Kontrolní pozorovatelé nesmí vykonávat jiné úkoly, než které jsou stanoveny v článku 73 nařízení o kontrolním režimu a v článku 95 tohoto nařízení, vyjma jiných úkolů, jež mají být prováděny v souladu s pozorovatelským kontrolním programem EU nebo jako součást pozorovatelského programu probíhajícího v rámci regionální organizace pro řízení rybolovu nebo stanoveného v rámci dvoustranné dohody s třetí zemí.
4. Příslušné orgány zajistí, aby kontrolní pozorovatelé měli pro účely své mise komunikační prostředky nezávislé na komunikačním systému rybářského plavidla.
5. Těmito pravidly nejsou dotčeny pravomoci velitele rybářského plavidla jako jediné osoby odpovědné za činnosti plavidla.
Článek 94
Nezávislost kontrolních pozorovatelů
Aby byli nezávislí na majiteli, provozovateli i veliteli rybářského plavidla EU a jakémkoli členu posádky, jak stanoví čl. 73 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, nesmí být kontrolní pozorovatelé:
-
příbuzným ani zaměstnancem velitele rybářského plavidla EU nebo jakéhokoli člena posádky, zástupce velitele nebo vlastníka nebo provozovatele rybářského plavidla EU, na které byli přiděleni,
-
zaměstnancem společnosti kontrolované velitelem nebo jakýmkoli členem posádky, zástupcem velitele nebo vlastníka nebo provozovatele rybářského plavidla EU, na které byli přiděleni.
Článek 95
Povinnosti kontrolních pozorovatelů
1. Kontrolní pozorovatelé ověřují příslušné doklady a zaznamenávají rybolovné činnosti rybářského plavidla EU, na které jsou přiděleni, podle seznamu v příloze XXV.
2. Kontrolní pozorovatelé na palubě dotyčného rybářského plavidla EU v případě potřeby seznámí úředníky, kteří se chystají přistoupit k inspekci rybářského plavidla, se situací poté, co vstoupí na palubu. Pokud to prostory na palubě rybářského plavidla EU dovolují, uskuteční se případně seznámení se situací na uzavřeném setkání.
3. Kontrolní pozorovatelé vypracují zprávu uvedenou v čl. 73 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu za použití formátu stanoveného v příloze XXVI. Tuto zprávu předají bez prodlení a v každém případě do 30 dnů po dokončení svého pověření svým orgánům a příslušným orgánům členského státu vlajky. Jejich příslušné orgány zprávu na požádání poskytnou pobřežnímu členskému státu, Komisi nebo subjektu jí určenému. Kopie zpráv poskytnuté ostatním členským státům nesmí obsahovat údaje o místech, kde byly úlovky získány, pokud jde o počáteční a konečnou polohu každé rybolovné činnosti, ale mohou zahrnovat denní úhrny úlovku v ekvivalentu živé hmotnosti vyjádřené v kilogramech v členění podle jednotlivých druhů a divizí ICES, případně jiných oblastí.
Článek 96
Pilotní projekty
Unie může poskytnout finanční pomoc na provádění pilotních projektů zahrnujících rozmístění kontrolních pozorovatelů v souladu s čl. 8 písm. a) bodem iii) nařízení (ES) č. 861/2006.
HLAVA VI
INSPEKCE
KAPITOLA I
Provádění inspekcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 97
Úředníci oprávnění provádět inspekce na moři nebo na pevnině
1. Úředníci odpovědní za provádění inspekcí podle článku 74 nařízení o kontrolním režimu musí být oprávněni příslušnými orgány členských států. Za tímto účelem poskytnou členské státy svým úředníkům služební průkaz s uvedením jejich totožnosti a funkce, kterou zastávají. Každý úředník ve službě nosí tento služební průkaz a předkládá jej při nejbližší příležitosti během inspekce.
2. Členské státy přenesou na své úředníky dostatečné pravomoci nezbytné pro plnění jejich úkolů v oblasti kontroly, inspekce a vymáhání práva v souladu s tímto nařízením a k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky.
Článek 98
Obecné zásady
1. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, přijmou příslušné orgány členských států za použití všech dostupných informací přístup založený na posouzení míry rizika pro výběr cílů inspekce. V souladu s tímto přístupem provádějí úředníci inspekce v souladu s pravidly stanovenými v této kapitole.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, koordinují členské státy své činnosti v oblasti kontroly, inspekce a vymáhání práva. Za tímto účelem přijmou a provádějí národní kontrolní akční programy podle článku 46 nařízení o kontrolním režimu a společné kontrolní programy podle článku 94 nařízení o kontrolním režimu, které zahrnují činnosti na moři i na pevnině nezbytné k zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky.
3. Podle strategie kontroly a vymáhání práva založené na posouzení míry rizika provádí každý členský stát objektivním způsobem nezbytné inspekční činnosti s cílem zabránit uchovávání na plavidle, překládce, vykládce, přemísťování do klecí a na farmy, zpracování, přepravě, skladování, uvádění na trh a prodeji produktů rybolovu pocházejících z činností, které nejsou v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Inspekce se provádějí tak, aby v nejvyšší míře zabránily jakémukoli negativnímu dopadu na hygienu a kvalitu kontrolovaných produktů rybolovu.
5. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní informační systémy související s rybolovem umožňovaly podle potřeby přímou elektronickou výměnu informací o inspekcích státu daného přístavu mezi jednotlivými systémy navzájem, s ostatními členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným v souladu s článkem 111 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 99
Povinnosti úředníků ve fázi před inspekcí
Ve fázi před inspekcí úředníci pokud možno shromažďují veškeré příslušné informace, včetně:
a)
licencí k rybolovu a oprávnění k rybolovu;
b)
informací ze systému sledování plavidel týkajících se aktuálního rybářského výjezdu;
c)
údajů z leteckého dohledu a jiných pozorování;
d)
záznamů z předchozích inspekcí a informací o dotyčném rybářském plavidle EU dostupných v zabezpečené části internetových stránek členského státu vlajky.
Článek 100
Povinnosti úředníků oprávněných provádět inspekce
1. Úředníci oprávnění provádět inspekce ověřují a zaznamenávají odpovídající položky vymezené v příslušném modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII. Za tímto účelem mohou pořizovat fotografie, videozáznamy a zvukové záznamy v souladu s vnitrostátním právem a případně odebírat vzorky.
2. Úředníci nesmí zasahovat do práva každého provozovatele komunikovat během inspekční činnosti s příslušnými orgány státu vlajky.
3. Úředníci zohlední všechny informace poskytnuté podle čl. 95 odst. 2 tohoto nařízení kontrolním pozorovatelem na palubě rybářského plavidla, jehož inspekci mají provést.
4. Po skončení inspekce úředníci podle potřeby vyslechnou provozovatele ohledně rybářských předpisů relevantních pro stávající okolnosti.
5. Pokud nebyly zjištěny žádné důkazy o očividném porušení předpisů, úředníci rybářské plavidlo nebo kontrolované prostory po ukončení inspekce co nejdříve opustí.
Článek 101
Povinnosti členských států, Komise a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu
1. Příslušné orgány členských států a případně Komise a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu zajistí, aby jejich úředníci prováděli inspekce profesionálně a na vysoké úrovni a zároveň se chovali zdvořile a citlivě.
2. Příslušné orgány každého členského státu stanoví postupy, které zajistí, aby případné stížnosti provozovatelů ohledně průběhu inspekcí prováděných jejich úředníky byly spravedlivě a důkladně prošetřeny v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pobřežní členské státy mohou, s výhradou vhodných ujednání s členským státem vlajky rybářského plavidla, vyzvat úředníky příslušných orgánů tohoto členského státu k účasti na inspekcích rybářských plavidel tohoto členského státu, dokud tato plavidla působí ve vodách daného pobřežního členského státu nebo provádějí vykládku v jeho přístavech.
Oddíl 2
Inspekce na moři
Článek 102
Obecná ustanovení ohledně inspekcí na moři
1. Každé plavidlo používané ke kontrolním účelům včetně dohledu musí mít viditelným způsobem vyvěšený praporek nebo symbol znázorněný v příloze XXVIII.
2. Naloďovací člun, který slouží k usnadnění převozu úředníků provádějících inspekce, musí mít vyvěšenu podobnou vlajku nebo praporek o velikosti přiměřené rozměrům naloďovacího člunu, čímž oznamuje, že se podílí na plnění úkolů v rámci inspekce rybolovu.
3. Osoby odpovědné za inspekční plavidla řádně dodržují námořní pravidla a manévrují v bezpečné vzdálenosti od rybářského plavidla v souladu s mezinárodními pravidly pro předcházení srážkám na moři.
Článek 103
Naloďování na rybářská plavidla na moři
1. Úředníci odpovědní za provádění inspekce zajistí, že nebudou přijata žádná opatření, která mohou ohrozit bezpečnost rybářského plavidla a jeho posádky.
2. Úředníci nevyžadují po veliteli rybářského plavidla, na které se naloďují nebo z něhož se vyloďují, aby zastavil nebo manévroval během rybolovu nebo přerušil shazování či vytahování lovného zařízení. Aby však bylo umožněno bezpečné nalodění nebo vylodění, mohou úředníci požadovat přerušení nebo pozdržení shazování lovného zařízení, dokud se nenalodí na rybářské plavidlo nebo nevylodí. V případě naloďování toto zpoždění nesmí překročit 30 minut po nalodění úředníků na rybářské plavidlo, pokud nebylo zjištěno porušení předpisů. Toto ustanovení se nedotýká možnosti úředníků vyžadovat, aby lovné zařízení bylo vytaženo za účelem inspekce.
Článek 104
Činnosti na palubě plavidla
1. Při provádění inspekcí úředníci ověří a zaznamenají všechny odpovídající položky uvedené v příslušném modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení.
2. Úředníci mohou po veliteli požadovat vytažení lovného zařízení za účelem inspekce.
3. Inspekční týmy jsou obvykle tvořeny dvěma úředníky. V případě potřeby mohou inspekční týmy doplnit další úředníci.
4. Inspekce může trvat nejvýše čtyři hodiny nebo až do vytažení a kontroly sítě a úlovku, vyžaduje-li to dobu delší než čtyři hodiny. To neplatí v případě, že je zjištěno očividné porušení předpisů nebo pokud úředníci potřebují další informace.
5. V případě zjištění očividného porušení předpisů mohou být na kteroukoli část lovného zařízení nebo rybářského plavidla, včetně kontejnerů s produkty rybolovu a prostoru/prostorů, ve kterých mohou být uloženy, připevněny identifikační značky a pečeti a úředník nebo úředníci mohou zůstat na palubě po dobu nezbytnou k dokončení příslušných opatření k zabezpečení a zachování trvalosti veškerých důkazů o očividném porušení předpisů.
Oddíl 3
Inspekce v přístavu
Článek 105
Příprava inspekce
1. Aniž jsou dotčeny standardy vymezené ve zvláštních kontrolních a inspekčních programech a v článku 9 nařízení (ES) č. 1005/2008, provádí se inspekce rybářského plavidla v přístavu nebo při vykládce v těchto případech:
a)
běžně za použití metodiky namátkových kontrol založené na posouzení míry rizika; nebo
b)
pokud existuje podezření na porušení pravidel společné rybářské politiky.
2. V případech uvedených v odst. 1 písm. b) a aniž je dotčena poslední věta čl. 106 odst. 2 tohoto nařízení, příslušné orgány členských států zajistí, aby rybářské plavidlo, které má být podrobeno inspekci v přístavu, při připlutí očekávali jejich úředníci.
3. Odstavec 1 nevylučuje možnost členských států provádět namátkové inspekce.
Článek 106
Inspekce v přístavu
1. Při provádění inspekcí úředníci ověří a zaznamenají všechny příslušné položky uvedené v odpovídajícím modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení. Úředníci náležitě zohlední zvláštní požadavky, které se vztahují na kontrolované rybářské plavidlo, zejména příslušná ustanovení víceletých plánů.
2. Při provádění inspekce vykládky úředníci sledují celý postup vykládky od začátku až do konce příslušné činnosti. Křížová kontrola se provádí vzájemným porovnáním množství jednotlivých druhů zaznamenaných v předchozím oznámení o připlutí za účelem vykládky produktů rybolovu, množství jednotlivých druhů zaznamenaných v lodním deníku rybolovu a množství jednotlivých druhů vyložených nebo přeložených, podle toho, co přichází v úvahu. Toto ustanovení nevylučuje možnost provedení inspekce po zahájení vykládky.
3. Členské státy zajistí účinnou inspekci a kontrolu prostor používaných v souvislosti s rybolovnými činnostmi a následným zpracováním produktů rybolovu.
Článek 107
Inspekce vykládek určitých pelagických druhů
U vykládky sleďů obecných, makrel obecných a kranasů podle hlavy IV kapitoly II oddílu 2 tohoto nařízení příslušné orgány členského státu zajistí, aby bylo zkontrolováno nejméně 15 % množství těchto vyložených ryb a nejméně 10 % vykládek těchto ryb.
Oddíl 4
Inspekce přepravy
Článek 108
Obecné zásady
1. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, mohou inspekce přepravy probíhat kdekoli a kdykoli od vykládky až do okamžiku, kdy produkty rybolovu dorazí na místo prodeje nebo zpracování. Při vykonávání inspekcí se přijmou nezbytná opatření, aby se u kontrolovaných produktů rybolovu zajistilo zachování chladicího řetězce.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech a vnitrostátních kontrolních programech nebo zvláštních kontrolních a inspekčních programech, inspekce přepravy pokud možno zahrnují fyzickou kontrolu přepravovaných produktů.
3. Fyzická kontrola přepravovaných produktů rybolovu zahrnuje odběr vzorků, které představují reprezentativní zastoupení jednotlivých částí přepravované partie nebo partií.
4. Při provádění inspekce přepravy úředníci ověří a zaznamenají všechny položky uvedené v čl. 68 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu a všechny příslušné položky v modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení. To zahrnuje ověření, že přepravovaná množství produktů rybolovu odpovídají údajům zapsaným v přepravním dokladu.
Článek 109
Zapečetěná přepravní vozidla
1. Jsou-li vozidlo nebo kontejner zapečetěny, aby se zabránilo manipulaci s nákladem, příslušné orgány členských států zajistí, aby byla na přepravním dokladu uvedena pořadová čísla pečetí. Úředníci zkontrolují, že pečeti jsou neporušené a že pořadová čísla odpovídají údajům v přepravním dokladu.
2. V případě odstranění pečetí, aby se usnadnila kontrola nákladu předtím, než náklad dorazí na konečné místo určení, nahradí úředníci původní pečeť novou pečetí, přičemž v přepravním dokladu zaznamenají její údaje a důvody pro odstranění původní pečeti.
Oddíl 5
Inspekce trhu
Článek 110
Obecné zásady
Při návštěvě chladíren, velkoobchodních a maloobchodních trhů, restaurací nebo jiných prostor, kde se ryby po vykládce skladují a/nebo prodávají, úředníci ověřují a zaznamenávají všechny příslušné položky uvedené v odpovídajícím modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení.
Článek 111
Další metody a technologie
Kromě položek uvedených v příloze XXVII mohou členské státy využít dostupné metody a technologie pro identifikaci a ověřování produktů rybolovu, jejich zdroje nebo původu a dodavatelů a plavidel provádějících odlov nebo produkčních jednotek.
Článek 112
Kontrola produktů rybolovu stažených z trhu
Úředníci ověřují, že produkty rybolovu stažené z prodeje v souladu s článkem 17 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (32) jsou likvidovány v souladu s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 2493/2001 (33).
KAPITOLA II
Povinnosti provozovatelů
Článek 113
Všeobecné povinnosti provozovatelů
1. Všichni provozovatelé působící pod jurisdikcí členského státu mohou být podrobeni inspekci týkající se jejich povinností podle pravidel společné rybářské politiky.
2. Všichni provozovatelé, kteří jsou podrobeni kontrole:
a)
usnadňují činnost úředníků a poskytují jim na požádání nezbytné informace a doklady (včetně pokud možno jejich kopií, nebo přístupu k příslušným databázím) ohledně rybolovných činností vyplněné a uchovávané v požadované elektronické či papírové podobě v souladu s pravidly společné rybářské politiky;
b)
usnadňují přístup do všech částí plavidel, prostor a jakýchkoli přepravních prostředků včetně letadel a vznášedel používaných ve spojení s rybolovnými a zpracovatelskými činnostmi nebo s nimi souvisejících;
c)
zajišťují v každém okamžiku bezpečnost úředníků a aktivně napomáhají úředníkům při výkonu jejich inspekčních povinností a spolupracují s nimi;
d)
nebrání úředníkům v provádění inspekce, nezastrašují je ani do jejich činnosti nezasahují a zamezují kterékoli jiné osobě v bránění úředníkům v provádění inspekce, v jejich zastrašování a zasahování do jejich činnosti;
e)
poskytují pokud možno prostory, kde mohou být úředníci nerušeně informováni kontrolním pozorovatelem o situaci, jak je uvedeno v čl. 95 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 114
Povinnosti velitele během inspekcí
1. Velitel rybářského plavidla, které je podrobeno inspekci, nebo jeho zástupce:
a)
usnadní bezpečné a účelné nalodění úředníků v souladu s námořními pravidly, když je vydán příslušný signál v mezinárodním signálním kódu nebo když plavidlo nebo vrtulník s úředníkem prostřednictvím rádiové komunikace oznámí záměr provést jeho nalodění;
b)
poskytne naloďovací žebřík splňující požadavky přílohy XXIX k usnadnění bezpečného a pohodlného přístupu na jakékoli plavidlo, kde je nezbytné vylézt do výše 1,5 metru nebo více;
c)
usnadní úředníkům plnění jejich inspekčních povinností, přičemž poskytuje pomoc v požadovaném a přiměřeném rozsahu;
d)
umožní úředníku/úředníkům spojit se s orgány státu vlajky, pobřežního státu a státu provádějícího inspekci;
e)
upozorní úředníky na konkrétní bezpečnostní rizika na palubě rybářských plavidel;
f)
poskytne úředníkům přístup do všech prostor plavidla, ke všem zpracovaným nebo nezpracovaným úlovkům, všem lovným zařízením a všem relevantním informacím a dokladům;
g)
usnadní bezpečné vylodění úředníků po ukončení inspekce.
2. Po velitelích rybářských plavidel se nesmí požadovat, aby sdělovali obchodně citlivé informace prostřednictvím volně přístupných rádiových kanálů.
KAPITOLA III
Inspekční zpráva
Článek 115
Společná pravidla ohledně inspekčních zpráv
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, musí inspekční zprávy podle článku 76 nařízení o kontrolním režimu obsahovat příslušné informace uvedené v odpovídajícím modulu stanoveném v příloze XXVII. Zprávy úředníci sepisují během inspekce nebo co nejdříve po jejím ukončení.
2. Pokud je v průběhu inspekce zjištěno očividné porušení předpisů, začlení se do inspekční zprávy příslušné právní a faktické prvky spolu s dalšími informacemi, které se daného porušení týkají. Je-li v průběhu inspekce zjištěno několik porušení, zaznamenají se do inspekční zprávy příslušné prvky každého porušení.
3. Úředníci sdělí svá zjištění fyzické osobě odpovědné za rybářské plavidlo, vozidlo, letadlo, vznášedlo nebo prostory, které jsou předmětem inspekce, (provozovateli) na konci inspekce. Provozovatel má možnost vyjádřit se k inspekci a jejím výsledkům. Připomínky provozovatele se zaznamenají do inspekční zprávy. Pokud úředníci nemluví stejným jazykem jako kontrolovaný provozovatel, přijmou vhodná opatření, která zajistí, aby byla jejich zjištění pochopitelná.
4. Pokud o to požádá, musí mít provozovatel právo kontaktovat svého zástupce nebo příslušné orgány svého státu vlajky, jestliže se vyskytnou závažné problémy týkající se porozumění výsledkům inspekce a výsledné zprávě.
5. Formát pro elektronický přenos informací podle čl. 76 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu se stanoví po konzultaci mezi členskými státy a Komisí.
Článek 116
Vyplňování inspekčních zpráv
1. Je-li inspekční zpráva vypracována ručně v papírovém formátu, musí být čitelná, nesmazatelná a zřetelně zapsaná. Žádný záznam ve zprávě nesmí být vymazán nebo pozměněn. Dojde-li v ručně vypracované zprávě k chybě, nesprávný záznam se úhledně přeškrtne a dotyčný úředník jej potvrdí parafováním.
2. Úředník odpovědný za provedení inspekce zprávu podepíše. Provozovatel je vyzván, aby podepsal zprávu. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy, podpis provozovatele představuje potvrzení zprávy, avšak nepovažuje se za souhlas s jejím obsahem.
3. Inspekční zprávy podle článku 115 tohoto nařízení mohou úředníci vypracovávat elektronickými prostředky.
Článek 117
Kopie inspekční zprávy
Kopie inspekční zprávy podle článku 116 tohoto nařízení se zašle provozovateli nejpozději 15 pracovních dnů po ukončení inspekce a v souladu s vnitrostátními právními předpisy členského státu, který má svrchovanost nebo jurisdikci v místě inspekce. Je-li zjištěno porušení předpisů, podléhá zveřejnění zprávy zákonům o zveřejňování informací v dotyčném členském státě.
KAPITOLA IV
Elektronická databáze
Článek 118
Elektronická databáze
1. Členské státy zahrnou do svých národních kontrolních programů postupy, které se týkají zaznamenávání inspekčních zpráv v papírové nebo elektronické podobě jejich úředníky. Členské státy vloží tyto zprávy do elektronické databáze podle článku 78 nařízení o kontrolním režimu a zabezpečí funkce uvedené v bodu 2 přílohy XXIV tohoto nařízení. V elektronické databázi musí být obsaženy alespoň informace zaznamenané v souladu s čl. 115 odst. 1 tohoto nařízení a uvedené jako povinné v příloze XXVII. Do databáze se rovněž vloží naskenované inspekční zprávy vypracované v papírové podobě.
2. Databáze musí být přístupná Komisi a subjektu jí určenému v souladu s postupy uvedenými v článcích 114, 115 a 116 nařízení o kontrolním režimu. Příslušné údaje v databázi musí být rovněž přístupné jiným členským státům v souvislosti s plánem společného nasazení.
3. Údaje z těchto inspekčních zpráv zůstávají v databázi k dispozici po dobu nejméně tří let.
KAPITOLA V
Inspektoři Unie
Článek 119
Nahlášení inspektorů Unie
1. Členské státy a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu oznámí Komisi elektronicky do tří měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost jména svých úředníků, kteří mají být zapsáni do seznamu inspektorů Unie podle článku 79 nařízení o kontrolním režimu.
2. Úředníci, kteří mají být zapsáni do seznamu:
a)
mají rozsáhlé zkušenosti v oblasti kontroly a inspekce rybolovu;
b)
mají hluboké znalosti právních předpisů Evropské unie týkajících se rybolovu;
c)
mají důkladnou znalost jednoho z úředních jazyků Evropské unie a dostatečnou znalost druhého;
d)
jsou fyzicky schopni plnit své úkoly;
e)
absolvovali případně nezbytnou odbornou přípravu v oblasti bezpečnosti na moři.
Článek 120
Seznam inspektorů Unie
1. Na základě oznámení od členských států a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu přijme Komise šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost seznam inspektorů Unie.
2. Po sestavení počátečního seznamu členské státy a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu do října každého roku oznámí Komisi jakékoli změny, které by chtěly provést v seznamu pro následující kalendářní rok. Komise do 31. prosince každého roku odpovídajícím způsobem seznam změní.
3. Seznam a jeho změny se zveřejní na úředních internetových stránkách Evropské agentury pro kontrolu rybolovu.
Článek 121
Sdělení inspektorů Unie regionálním organizacím pro řízení rybolovu
Subjekt určený Komisí sdělí sekretariátu regionální organizace pro řízení rybolovu seznam inspektorů Unie, kteří provedou inspekce v rámci této organizace.
Článek 122
Pravomoci a povinnosti inspektorů Unie
1. Při plnění svých úkolů inspektoři Unie dodržují právo Evropské unie a v nezbytném rozsahu také vnitrostátní právo členského státu, v němž inspekce probíhá, nebo - pokud se inspekce provádí mimo vody EU - členského státu vlajky rybářského plavidla podrobeného inspekci a příslušná mezinárodní pravidla.
2. Inspektoři Unie předloží služební průkaz, který uvádí jejich totožnost a funkci, ve které pracují. Pro tento účel jsou vybaveni průkazem vydaným Komisí nebo Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu s uvedením jejich totožnosti a funkce.
3. Členské státy usnadňují plnění povinností inspektorů Unie a poskytují jim pomoc, kterou potřebují pro plnění svých úkolů.
4. Příslušné orgány členských států mohou inspektorům Unie povolit, aby pomáhali vnitrostátním inspektorům při výkonu jejich povinností.
5. Články 113 a 114 tohoto nařízení se použijí odpovídajícím způsobem.
Článek 123
Zprávy
1. Denní souhrn svých inspekčních činností s uvedením jména a identifikačního čísla každého kontrolovaného rybářského plavidla nebo člunu a typu provedené inspekce předloží inspektoři Unie příslušným orgánům členského státu, v jehož vodách se inspekce uskutečnila, nebo - pokud byla inspekce provedena mimo vody EU - členskému státu vlajky rybářského plavidla EU podrobeného inspekci a Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu.
2. Pokud inspektoři Unie zjistí v průběhu inspekce porušení předpisů, bez prodlení předloží souhrnnou inspekční zprávu příslušným orgánům pobřežního členského státu nebo - pokud byla inspekce provedena mimo vody EU - příslušným orgánům státu vlajky rybářského plavidla podrobeného inspekci a Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu. V této souhrnné inspekční zprávě se uvede alespoň datum a místo inspekce, identifikace inspekční platformy, identifikace kontrolovaného cíle a druh zjištěného porušení předpisů.
3. Inspektoři Unie předloží kopii celkové inspekční zprávy se záznamem příslušných položek do odpovídajícího inspekčního modulu inspekční zprávy v příloze XXVII příslušným orgánům státu vlajky rybářského plavidla nebo člunu podrobeného inspekci a členského státu, v jehož vodách inspekce proběhla, do sedmi dnů od data inspekce. Pokud inspektoři Unie zjistili porušení předpisů, kopie celkové inspekční zprávy se zašle také Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu.
4. Denní zprávy a inspekční zprávy uvedené v tomto článku se na žádost předávají Komisi.
Článek 124
Následná opatření vyplývající ze zpráv
1. Členské státy na základě zpráv předložených inspektory Unie v souladu s článkem 123 tohoto nařízení přijímají opatření stejným způsobem jako na základě zpráv od svých vlastních úředníků.
2. Členský stát, který jmenoval inspektora Unie či případně Komise nebo Evropská agentura pro kontrolu rybolovu spolupracuje s členským státem, který přijímá opatření na základě zprávy předložené inspektorem Unie, s cílem usnadnit soudní a správní řízení.
3. Inspektor Unie na žádost poskytne svou pomoc a důkazy v řízení pro porušení právních předpisů zahájeném kterýmkoli členským státem.
HLAVA VII
VYMÁHÁNÍ
BODOVÝ SYSTÉM PRO ZÁVAŽNÁ PORUŠENÍ PŘEDPISŮ
Článek 125
Zřízení a provozování bodového systému pro závažná porušení předpisů
Každý členský stát určí příslušné vnitrostátní orgány, které jsou odpovědné za:
a)
zřízení systému pro přidělování sankčních bodů za závažná porušení předpisů, jak je uvedeno v čl. 92 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu;
b)
přidělování příslušného počtu bodů držiteli licence k rybolovu;
c)
převod přidělených bodů jakémukoli budoucímu držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo, je-li toto plavidlo prodáno, převedeno nebo změní-li jiným způsobem majitele, a
d)
vedení příslušných záznamů o bodech přidělených nebo převedených držiteli každé licence k rybolovu.
Článek 126
Přidělování sankčních bodů
1. Počet sankčních bodů za závažná porušení předpisů přiděluje v souladu s přílohou XXX držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo příslušný orgán členského státu vlajky.
2. Jsou-li během jedné inspekce zjištěna dvě či více závažných porušení předpisů u téže fyzické nebo právnické osoby, která je držitelem licence, přidělí se držiteli licence k rybolovu uvedenému v odstavci 1 za každé dotyčné závažné porušení předpisů body až do maximální výše 12 bodů.
3. Držitel licence k rybolovu musí být vyrozuměn, že mu byly body přiděleny.
4. Body se držiteli licence přidělují v den stanovený v rozhodnutí o jejich přidělení. Členské státy zajistí, aby použití vnitrostátních pravidel týkajících se odkladného účinku přezkumného řízení nečinilo bodový systém neúčinným.
5. Pokud je závažné porušení zjištěno v jiném členském státu než v členském státu vlajky, přidělí příslušné orgány členského státu vlajky uvedené v článku 125 tohoto nařízení body po oznámení podle čl. 89 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 127
Oznámení rozhodnutí
Pokud orgán určený v souladu s článkem 125 tohoto nařízení neodpovídá jedinému orgánu uvedenému v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, musí být jediný orgán informován o všech rozhodnutích přijatých podle této hlavy.
Článek 128
Převod vlastnictví
V případě, že je rybářské plavidlo nabídnuto k prodeji nebo k jinému druhu převodu vlastnictví, informuje držitel licence k rybolovu možného budoucího držitele licence o počtu bodů, které má stále přiděleny, prostřednictvím ověřené kopie obdržené od příslušných orgánů.
Článek 129
Pozastavení a trvalé odnětí licence k rybolovu
1. Při nashromáždění 18, 36, 54 nebo 72 bodů držitelem licence k rybolovu dojde automaticky k prvnímu, druhému, třetímu a čtvrtému pozastavení licence k rybolovu na příslušná období podle čl. 92 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
2. Nashromážděním 90 bodů držitelem licence k rybolovu dojde automaticky k trvalému odnětí licence k rybolovu.
Článek 130
Následná opatření vyplývající z pozastavení a trvalého odnětí licence k rybolovu
1. Jestliže je licence k rybolovu pozastavena nebo trvale odňata v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, příslušné orgány členského státu vlajky neprodleně informují držitele licence, že jeho licence k rybolovu byla pozastavena nebo trvale odňata.
2. Po obdržení informace uvedené v odstavci 1 držitel licence k rybolovu zajistí, aby rybolovná činnost dotyčného rybářského plavidla okamžitě skončila. Zajistí, aby plavidlo okamžitě pokračovalo do svého domovského přístavu nebo přístavu určeného příslušnými orgány členského státu vlajky. Během plavby musí být lovná zařízení přivázána a uložena v souladu s článkem 47 nařízení o kontrolním režimu. Držitel licence k rybolovu zajistí, aby se s případným úlovkem na palubě rybářského plavidla naložilo v souladu s pokyny příslušných orgánů členského státu vlajky.
Článek 131
Vyřazení licencí k rybolovu z příslušných seznamů
1. Jestliže je licence k rybolovu pozastavena nebo trvale odňata v souladu s čl. 129 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, označí se rybářské plavidlo, na něž se pozastavená nebo trvale odňatá licence k rybolovu vztahuje, ve vnitrostátním rejstříku uvedeném v čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002 jako plavidlo bez licence k rybolovu. Toto rybářské plavidlo se rovněž tímto způsobem označí v rejstříku rybářského loďstva EU uvedeného v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.
2. Trvalým odnětím licence k rybolovu v souladu s čl. 129 odst. 2 tohoto nařízení nejsou dotčeny referenční úrovně členského státu, který licenci vydal, podle článku 12 nařízení (ES) č. 2371/2002.
3. Příslušné orgány členských států neprodleně zaktualizují seznam uvedený v čl. 116 odst. 1 písm. d) nařízení o kontrolním režimu s uvedením všech přidělených sankčních bodů a výsledných pozastavení a trvalých odnětí licencí k rybolovu včetně dat, od kterých pozastavení či odnětí platí, a jejich trvání.
Článek 132
Protiprávní rybolov během doby pozastavení nebo po trvalém odnětí licence k rybolovu
1. Pokud rybářské plavidlo, jehož licence k rybolovu je pozastavena nebo byla trvale odňata v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, provádí rybolovné činnosti v průběhu doby pozastavení nebo po trvalém odnětí licence k rybolovu, přijmou příslušné orgány okamžitá donucovací opatření v souladu s článkem 91 nařízení o kontrolním režimu.
2. Rybářské plavidlo uvedené v odstavci 1 může být případně zařazeno do seznamu EU plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle článku 27 nařízení (ES) č. 1005/2008.
Článek 133
Vymazání sankčních bodů
1. Jestliže byla licence k rybolovu pozastavena v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, sankční body, na jejichž základě byla licence k rybolovu pozastavena, se nevymažou. Pro účely článku 129 tohoto nařízení se všechny nové body přidělené držiteli licence k rybolovu přidají ke stávajícím bodům.
2. Pokud byly body vymazány v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu, má se pro účely použití čl. 92 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu za to, že licence k rybolovu nebyla držiteli pozastavena v souladu s článkem 129 tohoto nařízení.
3. Dva body se vymažou za předpokladu, že celkový počet bodů přidělených držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo překročí dva, jestliže:
a)
rybářské plavidlo použité při spáchání porušení předpisů, za něž byly body přiděleny, poté používá systém sledování plavidel nebo poté elektronicky zaznamenává a předává údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce, přestože se na ně podle práva tyto technologie nevztahují; nebo
b)
držitel licence k rybolovu se po přidělení bodů dobrovolně zapojí do vědecké kampaně ke zlepšení selektivity rybolovných zařízení; nebo
c)
držitel licence k rybolovu je členem organizace producentů a držitel licence k rybolovu přijme plán rybolovu přijatý organizací producentů v roce následujícím po přidělení bodů a zahrnující snížení rybolovných práv pro tohoto držitele licence k rybolovu o 10 %; nebo
d)
držitel licence k rybolovu se zapojí do rybolovu, na který se vztahuje režim udělování ekoznačky, který slouží k osvědčování a propagaci značek pro produkty z řádně spravovaných mořských rybolovných úlovků a zaměřuje se na otázky spojené s udržitelným využíváním rybolovných zdrojů.
Za každé tříleté období od data posledního závažného porušení předpisů může držitel licence k rybolovu pouze jedenkrát využít jedné z možností v písmenech a), b), c) nebo d) a snížit počet přidělených bodů za předpokladu, že toto snížení nepovede k vymazání všech bodů v licenci k rybolovu.
4. Jestliže byly body vymazány v souladu s odstavcem 3, musí být držitel licence k rybolovu o tomto výmazu informován. Držitel licence k rybolovu musí být rovněž informován o zbývajícím počtu bodů.
Článek 134
Bodový systém pro velitele rybářských plavidel
Šest měsíců ode dne, od kterého se použije tato hlava, členské státy informují Komisi o vnitrostátních bodových systémech pro velitele uvedených v čl. 92 odst. 6 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA VIII
OPATŘENÍ PRO ZAJIŠTĚNÍ SOULADU ČLENSKÝCH STÁTŮ S CÍLI SPOLEČNÉ RYBÁŘSKÉ POLITIKY
KAPITOLA I
Pozastavení a zrušení finanční pomoci unie
Článek 135
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„platbou“ jakýkoli finanční příspěvek, který má být Komisí vyplacen v návaznosti na žádost o platbu předloženou členským státem v průběhu nebo na konci provádění operačního programu v rámci nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo projektu podle čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006;
2)
„přerušením“ přerušení běhu lhůty splatnosti;
3)
„pozastavením“ pozastavení plateb na základě zvláštních žádostí o platbu, jak je uvedeno v čl. 103 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu;
4)
„zrušením“ zrušení celého pozastaveného příspěvku Unie na operační program podle nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo na konkrétní projekt, na který se vztahuje čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006, nebo jeho části.
Článek 136
Přerušení lhůty splatnosti
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (34) může přerušit lhůtu splatnosti na dobu nejvýše šesti měsíců, pokud:
a)
existují zjištění o nedodržení pravidel společné rybářské politiky; nebo
b)
pověřená schvalující osoba musí provést dodatečná ověření poté, co obdrží zjištění, které ji upozorní na skutečnost, že existují nedostatky v kontrolním systému členského státu a/nebo nesoulad rybolovu a s ním souvisejících činností s pravidly společné rybářské politiky.
2. Dotyčný členský stát je podle čl. 103 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu písemně vyrozuměn o důvodech pro přerušení lhůty splatnosti. Je požádán, aby do jednoho měsíce od obdržení uvedeného dopisu sdělil Komisi přijatá nápravná opatření a/nebo informace týkající se finanční pomoci poskytnuté na činnosti související s rybolovem, který je předmětem porušení předpisů, jak je stanoveno v příloze XXXI tohoto nařízení.
3. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise ve lhůtě uvedené v odstavci 2 nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise zaslat upomínku povolující dodatečnou lhůtu v trvání nejvýše 15 dnů.
4. Přerušení lhůty splatnosti se ukončí, pokud členský stát ve své odpovědi prokáže, že přijal nápravná opatření k zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky nebo že zjištění naznačující, že existují nedostatky v jeho kontrolním systému a/nebo nesoulad rybolovu a s ním souvisejících činností s pravidly společné rybářské politiky, byla nepodložená.
Článek 137
Pozastavení plateb
1. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise ve lhůtě uvedené v článku 136 tohoto nařízení nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise na základě informací dostupných v dané době přijmout rozhodnutí pozastavit veškeré platby nebo část plateb finanční pomoci z Evropské unie danému členskému státu (dále jen „rozhodnutí o pozastavení“), jak je uvedeno v čl. 103 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. V rozhodnutí o pozastavení plateb jsou shrnuty relevantní faktické a právní otázky spolu s posouzením Komise s ohledem na podmínky uvedené v čl. 103 odst. 1 a 6 nařízení o kontrolním režimu a stanovením části platby, která je pozastavena. V rozhodnutí o pozastavení je dotyčný členský stát vyzván, aby přijal nápravná opatření ve stanovené lhůtě, která nesmí být delší než šest měsíců.
3. Výše plateb, které mají být pozastaveny, se určí použitím sazby, která se stanoví s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v čl. 103 odst. 5 nařízení o kontrolní režimu.
Článek 138
Zrušení finanční pomoci
1. Pokud během období pozastavení členský stát nadále není schopen prokázat, že napravil situaci, která vedla k rozhodnutí o pozastavení podle čl. 103 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, může jej Komise informovat o svém záměru přijmout rozhodnutí o zrušení. Ustanovení čl. 136 odst. 2 a 3 tohoto nařízení se použijí odpovídajícím způsobem.
2. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise uvedenou v odstavci 1 nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise na základě informací dostupných v dané době přijmout rozhodnutí zrušit veškeré pozastavené platby tomuto členskému státu nebo jejich část.
3. Rozhodnutí o zrušení podle odstavce 2 může zahrnovat vrácení části nebo celé již zaplacené případné zálohy na finanční příspěvek související s projekty podle čl. 8 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 861/2006, na které byly platby pozastaveny.
4. Výše pozastavených plateb, které mají být zrušeny, se určí použitím sazby, která se stanoví s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v čl. 103 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
5. Výše zálohy na finanční příspěvek, která má být vrácena u projektů, na něž byly platby pozastaveny, musí být vrácena Komisi postupem stanoveným v čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 861/2006 a článku 72 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
KAPITOLA II
Odpočet rybolovných práv
Článek 139
Obecná pravidla pro odpočet rybolovných práv z důvodu jejich přečerpání
1. Míra přečerpání rybolovných práv oproti dostupným kvótám a intenzitě rybolovu stanoveným pro dané období podle čl. 105 odst. 1 a čl. 106 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu se určí na základě údajů dostupných k patnáctému dni druhého měsíce po vypršení regulovaného období.
2. Míra přečerpání rybolovných práv se určí s ohledem na rybolovná práva, která má dotyčný členský stát ke konci každého daného období k dispozici, s přihlédnutím k výměnám rybolovných práv v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, převodům kvót v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (35), přerozdělení dostupných rybolovných práv v souladu s článkem 37 nařízení o kontrolním režimu a odpočtu rybolovných práv v souladu s články 105, 106 a 107 nařízení o kontrolním režimu.
3. Výměna rybolovných práv v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 pro dané období se nepovoluje po posledním dni prvního měsíce po vypršení uvedeného období.
Článek 140
Konzultace o snížení rybolovných práv
V případě odpočtu rybolovných práv podle čl. 105 odst. 4 a 5 a čl. 106 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu se Komise s dotyčným členským státem poradí o navrhovaných opatřeních. Dotyčný členský stát na tento dotaz Komise odpoví do 10 pracovních dnů.
KAPITOLA III
Odpočet kvót za nedodržení pravidel společné rybářské politiky
Článek 141
Pravidla pro odpočet kvót za nedodržení cílů společné rybářské politiky
1. Lhůta, ve které má členský stát prokázat, že rybolov lze bezpečně využívat, uvedená v čl. 107 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu se počítá ode dne dopisu Komise členskému státu.
2. Členské státy ve své odpovědi podle čl. 107 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu uvedou věcné důkazy, které mohou Komisi prokázat, že rybolov lze bezpečně využívat.
Článek 142
Stanovení množství, která se mají odečíst
1. Případný odpočet kvót podle článku 107 nařízení o kontrolním režimu musí být přiměřený rozsahu a povaze nedodržení pravidel o populacích, na které se vztahují víceleté plány, a závažnosti ohrožení zachování těchto populací. Musí zohlednit škody způsobené těmto populacím nedodržením pravidel týkajících se populací, na které se vztahují víceleté plány.
2. Pokud odpočet podle odstavce 1 nelze provést z kvóty, přídělu nebo podílu na populaci nebo skupině populací, které se nedodržení předpisů týká, protože danou kvótu, příděl nebo podíl na populaci nebo skupině populací nemá dotyčný členský stát k dispozici vůbec nebo v dostatečném množství, může Komise po konzultaci s dotyčným členským státem provést v souladu s odstavcem 1 odpočet v následujícím roce nebo následujících letech z kvót na jiné populace nebo skupiny populací, které jsou pro členský stát dostupné v téže zeměpisné oblasti nebo které mají stejnou komerční hodnotu.
HLAVA IX
ÚDAJE A INFORMACE
KAPITOLA I
Analýza a audit údajů
Článek 143
Předmět
Počítačový systém potvrzování údajů podle čl. 109 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu zahrnuje zejména:
a)
databázi nebo databáze s veškerými údaji, které mají být tímto systémem potvrzeny, uvedené v článku 144 tohoto nařízení;
b)
postupy potvrzování včetně kontrol kvality údajů, analýzy a křížových kontrol všech těchto údajů, uvedené v článku 145 tohoto nařízení;
c)
postupy pro přístup Komise nebo subjektu jí určeného ke všem těmto údajům, uvedené v článku 146 tohoto nařízení.
Článek 144
Potvrzované údaje
1. Pro účely počítačového systému potvrzování údajů členské státy zajistí, aby všechny údaje uvedené v čl. 109 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu byly uloženy v počítačové databázi nebo databázích. Zahrnuty mají být alespoň položky uvedené v příloze XXIII, položky stanovené jako povinné v příloze XXVII, položky uvedené v příloze XII a položky uvedené v příloze XXXII. Systém potvrzování údajů může rovněž zohledňovat jakékoli další informace považované za nezbytné pro účely postupů potvrzování údajů.
2. Údaje v databázích uvedených v odstavci 1 musí být pro systém potvrzování přístupné průběžně a v reálném čase. Systém potvrzování musí mít přímý přístup ke všem těmto databázím bez jakéhokoli lidského zásahu. Za tímto účelem musí být všechny databáze nebo systémy v členském státě, které obsahují údaje uvedené v odstavci 1, navzájem propojeny.
3. Pokud se údaje uvedené v odstavci 1 neukládají do databáze automaticky, musí členské státy počítat s jejich ručním zadáváním do databází nebo s jejich digitalizací, která musí probíhat bezodkladně a při dodržení lhůt stanovených v příslušných právních předpisech. V databázi musí být řádně zaznamenáno datum přijetí údajů a datum jejich zadání do databáze.
Článek 145
Postupy potvrzování
1. Počítačový systém potvrzování průběžně systematicky a důkladně potvrzuje každý soubor údajů uvedený v čl. 144 odst. 1 tohoto nařízení na základě automatizovaných počítačových algoritmů a postupů. Potvrzování zahrnuje postupy pro kontrolu kvality základních údajů, kontrolu formátu údajů a minimálních požadavků na údaje, jakož i pokročilejší ověřování na základě podrobné analýzy několika záznamů souboru údajů pomocí statistických metod nebo křížovou kontrolu údajů z různých zdrojů.
2. Pro každý postup potvrzování musí být pracovní pravidlo nebo soubor pracovních pravidel, který vymezuje, která potvrzování daný postup provádí a kam se ukládají výsledky těchto potvrzování. Případně se uvede příslušný odkaz na právní předpisy, jejichž použití se ověřuje. Komise může na základě konzultace s členskými státy stanovit standardní soubor pracovních pravidel, která se mají používat.
3. Všechny výsledky automatizovaného systému potvrzování, a to jak kladné, tak i záporné, se ukládají do databáze. Musí být možné okamžitě identifikovat jakékoli nesrovnalosti nebo případy porušení předpisů zjištěné prostřednictvím postupů potvrzování, jakož i následná opatření vyplývající z těchto nesrovnalostí. Musí být také možné získat informace o identifikaci rybářských plavidel a totožnosti velitelů plavidel nebo provozovatelů, u nichž byly nesrovnalosti a případy možného porušení předpisů zjištěny opakovaně v průběhu posledních tří let.
4. Následná opatření vyplývající z nesrovnalostí zjištěných systémem potvrzování musí být spojena s výsledky potvrzování, přičemž se uvede datum potvrzení a následná opatření.
Pokud je zjištěná nesrovnalost identifikována jako důsledek nesprávného zadání údajů, příslušný údaj se v databázi opraví, přičemž se údaje jasně označí jako opravené, a zároveň se uvede původní hodnota nebo položka a důvod opravy údaje.
Pokud zjištěná nesrovnalost vede k přijetí následných opatření, výsledek potvrzování musí případně obsahovat odkaz na inspekční zprávu a následná opatření přijatá na jejím základě.
Článek 146
Přístup Komise
1. Členské státy zajistí, aby Komise nebo subjekt jí určený měl kdykoli přístup v reálném čase k:
a)
veškerým údajům uvedeným v čl. 144 odst. 1 tohoto nařízení;
b)
veškerým pracovním pravidlům definovaným pro systém potvrzování, s uvedením definice, příslušných právních předpisů a místa, kde jsou uloženy výsledky potvrzování;
c)
veškerým výsledkům potvrzování a následným opatřením spolu s označením, zda byl údaj opraven, a případně s odkazem na příslušné řízení pro porušení právních předpisů.
2. Členské státy zajistí, aby údaje uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) byly přístupné pro automatizovanou výměnu údajů prostřednictvím zabezpečených internetových služeb vymezených v článku 147 tohoto nařízení.
3. Tyto údaje musí být k dispozici ke stažení v souladu s formátem pro výměnu údajů a všemi prvky údajů vymezenými v příloze XII a ve formátu XML. Další položky údajů, které musí být přístupné a nejsou vymezeny v příloze XII, musí být k dispozici ve formátu vymezeném v příloze XXXII.
4. Komise nebo subjekt jí určený musí mít možnost stahovat za libovolné období a pro jakoukoli zeměpisnou oblast údaje uvedené v odstavci 1, které se týkají jednotlivého rybářského plavidla nebo seznamu rybářských plavidel.
5. Na odůvodněnou žádost Komise dotyčný členský stát neprodleně opraví údaje, u kterých Komise zjistila nesrovnalosti. Dotyčný členský stát o této opravě neprodleně informuje ostatní příslušné členské státy.
KAPITOLA II
Internetové stránky členských států
Článek 147
Provozování internetových stránek a internetových služeb
1. Pro účely úředních internetových stránek podle článků 115 a 116 nařízení o kontrolním režimu vytvoří členské státy internetové služby. Tyto internetové služby generují dynamický obsah v reálném čase na úředních internetových stránkách a poskytují automatický přístup k údajům. V případě potřeby přizpůsobí členské státy své stávající databáze nebo vytvoří databáze nové s cílem poskytnout požadovaný obsah internetových služeb.
2. Tyto internetové služby umožní Komisi a subjektu jí určenému kdykoli stahovat všechny dostupné údaje uvedené v článcích 148 a 149 tohoto nařízení. Tento automatizovaný mechanismus stahování je založen na protokolu a formátu pro elektronickou výměnu údajů uvedeném v příloze XII. Internetové služby musí být vytvořeny v souladu s mezinárodními normami.
3. Každá podstránka na úředních internetových stránkách uvedených v odstavci 1 obsahuje na levé straně menu, ve kterém jsou uvedeny hypertextové odkazy ke všem ostatním podstránkám. Ve spodní části podstránky je rovněž uvedena definice souvisejících internetových služeb.
4. Internetové služby a internetové stránky jsou nasazeny centralizovaným způsobem a poskytují pouze jeden unikátní přístupový bod pro každý členský stát.
5. Komise může stanovit společné normy, technické specifikace a postupy pro rozhraní internetových stránek, technicky slučitelné počítačové systémy a internetové služby mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným. Komise koordinuje proces vytváření těchto specifikací a postupů na základě konzultací s členskými státy.
Článek 148
Veřejně přístupné internetové stránky a internetové služby
1. Veřejně přístupná část internetových stránek obsahuje přehledovou stránku a jednotlivé podstránky. Veřejná stránka s přehledem obsahuje seznam hypertextových odkazů uvedených v čl. 115 písm. a) až g) nařízení o kontrolním režimu a odkazujících na podstránky poskytující informace vyjmenované v uvedeném článku.
2. Každá veřejná podstránka obsahuje alespoň jednu z položek informací uvedených v čl. 115 písm. a) až g) nařízení o kontrolním režimu. Podstránky jakož i související internetové služby musí obsahovat alespoň informace stanovené v příloze XXXIII.
Článek 149
Zabezpečené internetové stránky a internetové služby
1. Zabezpečená část internetových stránek obsahuje přehledovou stránku a jednotlivé podstránky. Zabezpečená stránka s přehledem obsahuje seznam hypertextových odkazů uvedených v čl. 116 odst. 1 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu a odkazujících na podstránky poskytující informace vyjmenované v uvedeném článku.
2. Každá zabezpečená podstránka obsahuje alespoň jednu z položek informací uvedených v čl. 116 odst. 1 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu. Podstránky jakož i související internetové služby musí obsahovat alespoň informace stanovené v příloze XXIV.
3. Zabezpečené internetové stránky i zabezpečené internetové služby využívají elektronické certifikáty uvedené v čl. 116 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA X
PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA I
Vzájemná pomoc
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 150
Oblast působnosti
1. Tato kapitola stanoví podmínky, za nichž probíhá správní spolupráce mezi členskými státy navzájem, s třetími zeměmi, Komisí a subjektem jí určeným k zajištění účinného uplatňování nařízení o kontrolním režimu a tohoto nařízení. Nebrání členským státům v zavedení jiných forem správní spolupráce.
2. Tato kapitola neukládá členským státům povinnost poskytovat si vzájemně pomoc, pokud by to bylo na újmu jejich vnitrostátnímu právnímu systému, veřejnému pořádku, bezpečnosti či jiným základním zájmům. Před zamítnutím žádosti o pomoc konzultuje dožádaný členský stát žádající členský stát, aby určil, zda lze pomoc poskytnout částečně s výhradou zvláštních podmínek. Nelze-li žádosti o pomoc vyhovět, jsou o této skutečnosti neprodleně vyrozuměny žádající členský stát a Komise nebo subjekt jí určený s uvedením důvodů.
3. Touto kapitolou není dotčeno uplatňování pravidel v oblasti trestního řízení a vzájemné pomoci v trestních věcech v jednotlivých členských státech, včetně pravidel týkajících se utajení soudního vyšetřování.
Článek 151
Náklady
Členské státy hradí vlastní náklady na vyřízení žádosti o pomoc a vzdávají se veškerých nároků na proplacení výdajů, které vznikly při uplatňování této hlavy.
Článek 152
Jediný orgán
Jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu působí jako jediný styčný úřad odpovědný za uplatňování této kapitoly.
Článek 153
Následná opatření
1. Pokud vnitrostátní orgány v reakci na žádost o pomoc podle této kapitoly nebo na základě výměny informací z vlastního podnětu rozhodnou o přijetí opatření, která lze provést pouze se souhlasem nebo na žádost soudního orgánu, sdělí dotyčnému členskému státu a Komisi nebo subjektu jí určenému veškeré informace o těchto opatřeních, které souvisí s porušením pravidel společné rybářské politiky.
2. Toto sdělení musí nejprve povolit soudní orgán, je-li toto povolení nutné podle vnitrostátních právních předpisů.
Oddíl 2
Informace bez předchozí žádosti
Článek 154
Informace bez předchozí žádosti
1. Pokud se určitý členský stát dozví o jakémkoli možném porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména o závažných porušeních uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, nebo má důvodné podezření, že k takovému porušení může dojít, neprodleně uvědomí ostatní dotčené členské státy a Komisi nebo subjekt jí určený. V oznámení jsou uvedeny veškeré nezbytné informace a toto oznámení je doručeno prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
2. Přijme-li členský stát v souvislosti s porušením předpisů uvedeným v odstavci 1 donucovací opatření, uvědomí ostatní dotčené členské státy a Komisi nebo subjekt jí určený prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
3. Veškerá oznámení podle tohoto článku je nutno učinit písemně.
Oddíl 3
Žádosti o pomoc
Článek 155
Definice
Pro účely tohoto oddílu se „žádostí o pomoc“ rozumí žádost zaslaná jedním členským státem jinému členskému státu nebo Komisí či subjektem jí určeným některému členskému státu, která se týká:
a)
informací včetně informací podle čl. 93 odst. 2 a 3 nařízení o kontrolním režimu;
b)
donucovacích opatření nebo
c)
doručení prostřednictvím správních orgánů.
Článek 156
Obecné požadavky
1. Žádající členský stát zajistí, aby veškeré žádosti o pomoc obsahovaly dostatečné informace, aby dožádaný členský stát mohl žádosti vyhovět, včetně případných důkazů, které lze získat na území žádajícího členského státu.
2. Žádosti o pomoc jsou omezeny na opodstatněné případy, kdy existuje přiměřený důvod pro domněnku, že došlo k porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména k závažným porušením uvedeným v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, a žádající členský stát není schopen získat požadované informace nebo přijmout požadovaná opatření vlastními prostředky.
Článek 157
Předávání žádostí a odpovědí
1. Žádosti zasílá pouze jediný orgán žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjekt jí určený jedinému orgánu dožádaného členského státu. Stejným způsobem jsou sdělovány veškeré odpovědi.
2. Žádosti o vzájemnou pomoc a příslušné odpovědi se podávají písemně.
3. Jazyky použité při podávání žádostí a odpovědí dohodnou dotyčné jediné orgány před podáním žádosti. Nebylo-li dosaženo dohody, žádosti jsou předávány v úředním jazyce (jazycích) žádajícího členského státu a odpovědi v úředním jazyce (jazycích) dožádaného členského státu.
Článek 158
Žádosti o informace
1. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjektu jí určeného poskytne veškeré příslušné informace, které jsou nezbytné ke zjištění, zda došlo k porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména k závažným porušením předpisů uvedeným v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, nebo ke zjištění, zda existuje důvodné podezření, že by k nim mohlo dojít. Tyto informace jsou předávány prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
2. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjektu jí určeného provede příslušná správní šetření týkající se činností, které představují nebo o nichž se žádající členský stát domnívá, že představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu. Dožádaný členský stát sdělí výsledky tohoto správního šetření žádajícímu členskému státu a Komisi nebo subjektu jí určenému.
3. Na žádost žádajícího členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného může dožádaný členský stát povolit, aby příslušný úředník žádajícího členského státu doprovázel úředníky dožádaného členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného v průběhu správních šetření uvedených v odstavci 2. Pokud vnitrostátní předpisy v oblasti trestního řízení omezují určité úkony na úředníky výhradně určené vnitrostátními právními předpisy, úředníci žádajícího členského státu se na těchto úkonech nepodílejí. V žádném případě se neúčastní prohlídek prostor nebo úředního výslechu osob podle trestního práva. Úředníci žádajícího členského státu přítomní v dožádaném členském státě musí být schopni kdykoli předložit písemné oprávnění potvrzující jejich totožnost a úřední funkci.
4. Na žádost žádajícího členského státu mu dožádaný členský stát poskytne veškeré doklady nebo ověřené opisy, které má k dispozici a které se týkají porušení pravidel společné rybářské politiky nebo závažných porušení uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
5. Standardní formulář pro výměnu informací na základě žádosti je stanoven v příloze XXXIV.
Článek 159
Žádosti o donucovací opatření
1. Na základě důkazů podle článku 156 tohoto nařízení přijme dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného neprodleně veškerá nezbytná donucovací opatření s cílem dosáhnout na svém území nebo v námořních vodách, které patří pod jeho svrchovanost nebo do jeho jurisdikce, ukončení porušování pravidel společné rybářské politiky nebo závažných porušení uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. Při přijímání donucovacích opatření uvedených v odstavci 1 může dožádaný členský stát konzultovat žádající členský stát, Komisi nebo subjekt jí určený.
3. Dožádaný členský stát informuje o přijatých opatřeních a jejich účinku žádající členský stát, ostatní dotčené členské státy, Komisi nebo subjekt jí určený prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
Článek 160
Lhůta pro odpověď na žádosti o informace a donucovací opatření
1. Dožádaný členský stát poskytne informace podle čl. 158 odst. 1 a čl. 159 odst. 3 tohoto nařízení co nejrychleji, nejpozději však do 4 týdnů ode dne obdržení žádosti. Dožádaný a žádající členský stát, Komise nebo subjekt jí určený mohou schválit jiné lhůty.
2. Není-li dožádaný členský stát schopen zaslat odpověď na žádost ve stanovené lhůtě, sdělí žádajícímu členskému státu, Komisi nebo subjektu jí určenému písemně důvod neposkytnutí odpovědi a uvede, do kdy bude podle svého názoru schopen odpovědět.
Článek 161
Žádosti o doručení prostřednictvím správních orgánů
1. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu a v souladu se svými vnitrostátními pravidly upravujícími doručování podobných dokumentů a rozhodnutí doručí adresátovi veškeré dokumenty a rozhodnutí vydané v oblasti, na niž se vztahuje společná rybářská politika, zejména ohledně otázek upravených nařízením o kontrolním režimu nebo tímto nařízením, které pocházejí od správních orgánů žádajícího členského státu a mají být doručeny na území dožádaného členského státu.
2. Žádosti o doručení se podávají pomocí standardního formuláře stanoveného v příloze XXXV tohoto nařízení.
3. Dožádaný členský stát předá žádajícímu členskému státu svou odpověď neprodleně po doručení prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení. Odpověď se poskytuje pomocí standardního formuláře stanoveného v příloze XXXVI tohoto nařízení.
Oddíl 4
Vztahy s Komisí nebo subjektem jí určeným
Článek 162
Komunikace mezi členskými státy a Komisí nebo subjektem jí určeným
1. Každý členský stát sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému co nejdříve poté, co je má k dispozici, informace, které považuje za důležité a které se týkají metod, postupů nebo zjištěných trendů, jež jsou používány nebo ohledně nichž existuje podezření z používání v případech porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména při závažných porušeních uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. Komise nebo subjekt jí určený sdělí členským státům co nejdříve poté, co je získá, informace, které jim pomohou při vymáhání nařízení o kontrolním režimu nebo tohoto nařízení.
Článek 163
Koordinování Komisí nebo subjektem jí určeným
1. Pokud se členský stát dozví o činnostech, které představují nebo které se jeví jako porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména jako závažná porušení uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, a které mají zvláštní význam na úrovni Unie, sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému co nejdříve důležité informace potřebné ke zjištění příslušných skutečností. Komise nebo subjekt jí určený tyto informace předá ostatním dotčeným členským státům.
2. Pro účely odstavce 1 se činnosti, které představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, považují za zvláště významné na úrovni Evropské unie, zejména pokud:
a)
mají nebo by mohly mít spojitost v jednom nebo více členských státech nebo
b)
se členskému státu jeví jako pravděpodobné, že obdobné činnosti probíhají rovněž v jiných členských státech.
3. Pokud se Komise nebo subjekt jí určený domnívají, že se činnosti, jež představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, uskutečňují v jednom či více členských státech, uvědomí o tom dotyčné členské státy, které co nejdříve provedou šetření. Dotyčné členské státy co nejdříve sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému zjištění vyplývající z těchto šetření.
Oddíl 5
Vztahy s třetími zeměmi
Článek 164
Výměna informací s třetími zeměmi
1. Pokud členský stát obdrží informace od třetí země nebo regionální organizace pro řízení rybolovu, které jsou důležité pro účinné uplatňování nařízení o kontrolním režimu a tohoto nařízení, sdělí tyto informace prostřednictvím jediného orgánu ostatním členským státům, Komisi nebo subjektu jí určenému, pokud mu to dovolují dvoustranné dohody s touto třetí zemí nebo pravidla dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu.
2. Informace obdržené podle ustanovení této kapitoly mohou být členským státem sděleny třetí zemi nebo regionální organizaci pro řízení rybolovu prostřednictvím jeho jediného orgánu na základě dvoustranné dohody s touto třetí zemí nebo v souladu s pravidly dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu. Toto sdělení se uskuteční po konzultaci s členským státem, který informace původně poskytl, a v souladu s právními předpisy EU a jednotlivých členských států týkajícími se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů.
3. Komise nebo subjekt jí určený může v rámci dohod o rybolovu uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi nebo v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu či obdobných ujednání, jichž je Unie smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou, sdělit příslušné informace týkající se porušení pravidel společné rybářské politiky nebo závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu ostatním stranám těchto dohod, organizací nebo ujednání s výhradou souhlasu členského státu, který informace poskytl.
KAPITOLA II
Povinnost podávat zprávy
Článek 165
Formát a lhůty pro zprávy
1. Při vypracování zprávy podávané jednou za pět let podle čl. 118 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu používají členské státy údaje vymezené v příloze XXXVII.
2. Zprávu s uvedením pravidel použitých při vypracování zpráv o základních údajích podle čl. 118 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu je nutno zaslat šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. Členské státy zašlou novou zprávu, kdykoli se tato pravidla změní.
HLAVA XI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 166
Zrušení předpisů
1. Nařízení (EHS) č. 2807/83, nařízení (EHS) č. 3561/85, nařízení (EHS) č. 493/87, nařízení (EHS) č. 1381/87, nařízení (EHS) č. 1382/87, nařízení (EHS) č. 2943/95, nařízení (ES) č. 1449/98, nařízení (ES) č. 2244/2003, nařízení (ES) č. 1281/2005, nařízení (ES) č. 1042/2006, nařízení (ES) č. 1542/2007, nařízení (ES) č. 1077/2008 a nařízení (ES) č. 409/2009 se zrušují.
2. Nařízení (ES) č. 356/2005 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2012.
3. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 167
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie s výjimkou hlavy VII, která vstupuje v platnost dne 1. července 2011.
Hlava II kapitola III a hlava IV kapitola 1 se však použijí ode dne 1. ledna 2012. V souladu s čl. 124 písm. c) nařízení o kontrolním režimu a s předcházejícím odstavcem se hlava VII použije ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. dubna 2011.
A BIZOTTSÁG 404/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. április 8.)
a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK, és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (5) bekezdésére, 7. cikke (5) bekezdésére, 8. cikke (1) bekezdésére, 9. cikke (5) bekezdésére, 14. cikke (10) bekezdésére, 15. cikke (9) bekezdésére, 16. cikke (2) bekezdésére, 21. cikke (7) bekezdésére, 22. cikke (7) bekezdésére, 23. cikke (5) bekezdésére, 24. cikke (8) bekezdésére, 25. cikke (2) bekezdésére, 32. cikkére, 37. cikke (4) bekezdésére, 40. cikke (6) bekezdésére, 55. cikke (5) bekezdésére 58. cikke (9) bekezdésére, 60. cikke (7) bekezdésére, 61. cikkére, 64. cikke (2) bekezdésére, 72. cikke (5) bekezdésére, 73. cikke (9) bekezdésére, 74. cikke (6) bekezdésére, 75. cikke (2) bekezdésére, 76. cikke (4) bekezdésére, 78. cikke (2) bekezdésére, 79. cikke (7) bekezdésére, 92. cikke (5) bekezdésére, 103. cikke (8) bekezdésére, 105. cikke (6) bekezdésére, 106. cikke (4) bekezdésére, 107. cikke (4) bekezdésére, 111. cikke (3) bekezdésére, 116. cikke (6) bekezdésére, 117. cikke (4) bekezdésére és 118. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1224/2009/EK rendelet (a továbbiakban: ellenőrzési rendelet) előírja, hogy az általa megállapított egyes rendelkezések végrehajtásához részletes szabályokat és intézkedéseket kell elfogadni.
(2)
E részletes szabályok egységes alkalmazásának biztosítása céljából szükség van bizonyos fogalommeghatározások megállapítására.
(3)
Az ellenőrzési rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy uniós halászhajót az élő vízi erőforrások kereskedelmi célú kiaknázására csak akkor lehet felhasználni, ha érvényes halászati jogosítvánnyal rendelkezik. Az ellenőrzési rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy uniós halászhajók különleges halászati tevékenységeket csak abban az esetben folytathatnak, ha azok fel vannak tüntetve az érvényes halászati engedélyen. Helyénvaló közös szabályokat megállapítani e halászati jogosítványok és halászati engedélyek kiállítására és kezelésére az azokban foglalt információ szabványosítása érdekében.
(4)
Az ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a halászhajó parancsnokának be kell tartania a halászhajók és halászeszközeik jelölésére és azonosítására vonatkozó feltételeket és korlátozásokat. Mivel ezeket a feltételeket és korlátozásokat az uniós vizekre kell alkalmazni, azokat az Európai Unió szintjén kell megállapítani.
(5)
Az ellenőrzési rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok a halászhajóik tartózkodási helyétől független halászati tevékenységének és a tagállamok vizein folytatott halászati tevékenységek hatékony nyomon követése érdekében műholdas hajómegfigyelési rendszert működtetnek. Helyénvaló az Európai Unió szintjén közös előírásokat megállapítani e rendszer tekintetében. Ezeknek az előírásoknak különösen rendelkezniük kell a műholdas nyomkövető eszközök jellemzőiről, a hajó helyzetére vonatkozó adatok továbbításának részleteiről, továbbá a műholdas nyomkövető rendszer műszaki meghibásodása vagy üzemképtelensége esetére szóló szabályokról.
(6)
Az ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a legalább 10 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók parancsnokának a műveletekről halászati naplót kell vezetnie. Szükséges meghatározni a halászati naplóban rögzítendő információk körét és azok formátumát.
(7)
Az ellenőrzési rendelet 14. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy az uniós halászhajók parancsnokai a tárolt vagy feldolgozott hal tömegének élőtömegre történő átváltásánál az uniós szinten megállapított átváltási tényezőket alkalmazzák. Ezért szükség van ezen átváltási tényezők megállapítására.
(8)
Az ellenőrzési rendelet 15. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a legalább 12 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók parancsnokainak a halászati naplóba felveendő információkat elektronikus eszközökkel kell rögzíteniük. Helyénvaló megállapítani ezen információk elektronikus rögzítésének és továbbításának követelményeit, valamint meghatározni e rögzítés és továbbítás formátumát.
(9)
Az ellenőrzési rendelet 21. cikkének (1) bekezdése és 23. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a legalább 10 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók parancsnokainak átrakási és kirakodási nyilatkozatot kell kitölteniük és benyújtaniuk. Helyénvaló megállapítani az e nyilatkozatokban szerepeltetendő információkat, és meghatározni a nyilatkozatok benyújtásának részletes szabályait.
(10)
Az ellenőrzési rendelet 22. cikkének (1) bekezdése és 24. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az átrakási és kirakodási nyilatkozatokat elektronikusan kell rögzíteni, illetve elektronikus eszközökkel kell továbbítani. Helyénvaló megállapítani ezen adatok elektronikus rögzítésének és továbbításának követelményeit, valamint meghatározni e rögzítés és továbbítás formátumát.
(11)
Az ellenőrzési rendelet 16. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy mintavételezés útján valamennyi tagállamnak nyomon kell követnie a halászati naplóval és kirakodási nyilatkozattal összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó halászhajók tevékenységeit. E mintavételezések közös előírásainak biztosítása érdekében részletes szabályokat kell megállapítani az Európai Unió szintjén.
(12)
Az ellenőrzési rendelet 37. cikke előírja, hogy a Bizottságnak korrekciós intézkedéseket kell alkalmaznia, ha a Bizottság valamely tagállam vagy a tagállamok egy csoportja vagy az Európai Unió számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek állítólagos kimerítése miatt megtiltotta a halászatot, de kiderül, hogy a tagállam valójában nem merítette ki halászati lehetőségeit. Szükség van arra, hogy olyan megfelelő szabályokat fogadjanak el az ilyen halászati lehetőségek újrakiosztására, amelyek figyelembe vesznek olyan helyzeteket, amikor teljes kifogható mennyiség (TAC) áll az EU rendelkezésére, illetve nem áll ilyen a rendelkezésére, vagy amikor a halászati lehetőségek éves megállapításának köszönhetően a körülmények nem teszik lehetővé ezt az újrakiosztást.
(13)
Az ellenőrzési rendelet 39-41. cikke szabályokat állapít meg annak biztosítására, hogy a halászhajók motorteljesítményét ne lépjék túl. Szükség van ezen a területen a megfelelő hitelesítések és ellenőrzések műszaki szabályainak megállapítására.
(14)
Az ellenőrzési rendelet 55. cikke előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szabadidős horgászati tevékenységeket olyan módon folytassák, amely összhangban van a közös halászati politika célkitűzéseivel. A helyreállítási tervek hatálya alá tartozó állományok tekintetében a tagállamoknak adatokat kell gyűjteniük a szabadidős horgászat keretében ejtett fogásokra vonatkozóan. Ahol ez a horgászat jelentős hatást gyakorol az erőforrásokra, a Tanács különleges gazdálkodási intézkedéseket hozhat. Helyénvaló részletes szabályokat megállapítani olyan mintavételi tervek kidolgozására, amelyek alapján a tagállamok nyomon követhetik a helyreállítási tervek hatálya alá tartozó állományokból a hajóik által a felségterületükhöz vagy a joghatóságuk alá tartozó vizeken szabadidős horgászat keretében ejtett fogásokat.
(15)
Az átfogó ellenőrző rendszer létrehozása érdekében a rendszernek a teljes termelési és forgalmazási láncra ki kell terjednie. Az ellenőrzési rendelet 58. cikke koherens nyomon követési rendszert ír elő annak biztosítására, hogy a halászati és akvakultúra-termékek összes tétele az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi szakaszában nyomon követhető legyen, a fogástól vagy a lehalászástól kezdve egészen a kiskereskedelmi szakaszig. Szükség van az érintett termékekkel kapcsolatos azonosítási eljárások közös szabályainak megállapítására.
(16)
Az ellenőrzési rendelet 60. cikke előírja, hogy valamennyi halászati terméket az illetékes hatóságok által jóváhagyott eszközökkel kell mérlegelni, kivéve, ha elfogadtak egy, a Bizottság által jóváhagyott mintavételi tervet. Szükség van közös szabályok megállapítására valamennyi tagállamban a friss és fagyasztott halászati termékek mérlegelésének, valamint az átrakott halászati termékek mérlegelésének és a halászati termékek kirakodási helyről történő elszállítását követő mérlegelésének vonatkozásában.
(17)
Az ellenőrzési rendelet 61. cikke rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a halászati termékek mérlegelésére a kirakodási helyről történő elszállítást követően kerülhessen sor, feltéve hogy a tagállam ellenőrzési tervet fogadott el, illetve - ha a halászati termékeket másik tagállamba szállítják át - hogy az érintett tagállamok a Bizottság által elfogadott kockázatalapú módszertanon alapuló és a Bizottság által jóváhagyott közös ellenőrzési programot fogadtak el. Ezt a kockázatalapú módszertant meg kell határozni.
(18)
A hering, a makréla és a fattyúmakréla halászata sajátos jellemzőkkel bír. Ezért helyénvaló az említett sajátos jellemzőket figyelembe vevő különleges mérlegelési szabályok és kapcsolódó elemek meghatározása.
(19)
Az ellenőrzési rendelet 64. cikke előírja, hogy részletes szabályokat kell elfogadni az értékesítési bizonylatok tartalma tekintetében. Helyénvaló ezeket a szabályokat ebben a rendeletben szerepeltetni.
(20)
Az ellenőrzési rendelet 71. és 72. cikke előírja, hogy a tagállamoknak az uniós vizeken felügyeletet kell gyakorolniuk, és meg kell hozniuk a szükséges rendelkezéseket, ha az észlelések eredménye nem felel meg a rendelkezésükre álló információknak. Szükség van a felügyeleti jelentés tartalmát, illetve a jelentés továbbításának módját érintő közös szabályok megállapítására.
(21)
Az ellenőrzési rendelet 73. cikke biztosítja a lehetőséget a Tanács számára, hogy megfigyelő ellenőrzési programot hozzon létre, és nagy vonalakban meghatározza a megfigyelő ellenőrök profilját és a halászhajó fedélzetén elvégzendő feladatait. Ennélfogva ki kell dolgozni a megfigyelő ellenőrök kiküldésének és feladatainak részletes szabályait.
(22)
Az ellenőrzési rendelet VII. címének I. fejezete szerint szabályokat kell megállapítani a vizsgálatok lefolytatására, a tagállamok által végzett ellenőrzési tevékenységekre vonatkozó egységes megközelítés javítása érdekében. Szabályokat kell megállapítani a vizsgálatokért felelős tisztviselők eljárására vonatkozóan, és az e vizsgálatok lefolytatására felhatalmazott tisztviselőik magatartásával kapcsolatos tagállami kötelezettségeket érintően. Ugyanakkor tisztázni kell a piaci szereplők vizsgálat alatti kötelezettségeit. Szükség van továbbá a tengeren, a kikötőkben, szállítás közben és a piacokon lefolytatott vizsgálati eljárásokat, valamint a vizsgálati jelentéseket és azok továbbítását érintő közös elvek megállapítására.
(23)
Az ellenőrzési rendelet 79. cikke előírja, hogy az uniós ellenőrök vizsgálatokat végezhetnek az uniós vizeken, valamint az uniós vizeken kívül tartózkodó uniós halászhajókon. Helyénvaló megállapítani az uniós ellenőrök kinevezésének szabályait, feladataikat és kötelezettségeiket, valamint a jelentéstételt követő lépések típusát.
(24)
Az ellenőrzési rendelet 92. cikke előírja, hogy a súlyos jogsértések tekintetében pontrendszert kell létrehozni a közös halászati politika szabályai betartásának biztosítása és az uniós vizek összességében egyenlő versenyfeltételek garantálása céljából. Ennek elérése érdekében szükség van közös szabályok megállapítására az Európai Unió szintjén e pontrendszer alkalmazása, ezen belül az egyes súlyos jogsértésekre kiszabható pontok listája tekintetében.
(25)
Az ellenőrzési rendelet 5. cikkének (6) bekezdésével és 103. cikkével összhangban, az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (2) és a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendelet (3) keretében nyújtott pénzügyi támogatás feltétele, hogy a tagállam teljesítse a halászati erőforrások védelmével és a halászat ellenőrzésével kapcsolatos kötelezettségeit, emellett a Bizottság bizonyos körülmények között felfüggesztheti vagy megszüntetheti ezt a pénzügyi támogatást. Szükség van ezen intézkedések részletes alkalmazási szabályainak megállapítására.
(26)
Az ellenőrzési rendelet 107. cikke előírja a Bizottság általi kvótacsökkentést arra az esetre, ha valamely tagállam nem tartja be a többéves tervek hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó szabályokat, és ezzel súlyosan veszélyezteti ezen állományok védelmét. Ezért szabályokat kell kidolgozni a kvótacsökkentés mértékére vonatkozóan, figyelembe véve a szabályok be nem tartásának jellegét, a be nem tartás hatásának mértékét, valamint a halászati erőforrással szembeni fenyegetés súlyosságát.
(27)
Az ellenőrzési rendelet XII. címének I. fejezete megállapítja az említett rendelet céljából rögzített adatok kezelését, ideértve a tagállamok azon kötelezettségét, hogy számítógépes adatbázist és ellenőrző rendszert hozzanak létre, és ideértve az ilyen adatokhoz való hozzáférésre és azok cseréjére vonatkozó rendelkezéseket. Szükség van az ilyen adatok feldolgozásával, valamint az adatokhoz való Bizottság általi hozzáféréssel kapcsolatos eljárásokat és az adatcsere követelményeit érintő közös szabályok megállapítására.
(28)
Az ellenőrzési rendelet 110. cikke a Bizottságnak vagy az általa kijelölt szervnek a tagállamok halászati felügyelő központjai által rögzített adatokat tartalmazó számítógépes állományokhoz való távoli hozzáféréséről rendelkezik. A hozzáférés biztosítása érdekében helyénvaló a betartandó feltételek és eljárások egyértelmű szabályainak megállapítása.
(29)
Az ellenőrzési rendelet 114-116. cikke előírja, hogy a tagállamoknak hivatalos honlapot kell létrehozniuk. Az e honlapokhoz való egyenlő hozzáférés valamennyi tagállamban történő biztosítása érdekében helyénvaló az említett honlapokkal kapcsolatos szabályokat uniós szinten megállapítani.
(30)
Az ellenőrzési rendelet 117. cikke szerint a tagállamok és a Bizottság közötti igazgatási együttműködés biztosítására kölcsönös jogsegélyrendszert kell létrehozni. Az ilyen igazgatási együttműködés az EU-ban az egyenlő versenyfeltételek garantálása és a jogellenes tevékenységek megfelelő kivizsgálásnak és szankcionálásának biztosítása szempontjából fontos. Ezért helyénvaló szabályokat kidolgozni akár a megkeresésen alapuló, akár a szabad elhatározás alapján történő rendszeres információcserére vonatkozóan, továbbá annak biztosítására, hogy végrehajtási intézkedéseket, illetve közigazgatási értesítést lehessen kérni egy másik tagállamtól.
(31)
A személyes adatok tagállamok általi feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szabályozza. A személyes adatok Bizottság általi feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szabályozza, különösen az adatfeldolgozás bizalmassága és biztonsága, a személyes adatok tagállami nemzeti rendszerektől a Bizottság felé irányuló továbbítása, a feldolgozás jogszerűsége és az érintetteknek a személyes adataik vonatkozásában fennálló tájékoztatási, betekintési és helyesbítési jogai tekintetében.
(32)
A halászati ellenőrző rendszer végrehajtásának megkönnyítése érdekében a részletes szabályokat egyetlen rendeletben kell megállapítani. Ennélfogva a következő rendeleteket hatályon kívül kell helyezni:
-
a 2807/83/EGK rendelet a tagállami halfogásokra vonatkozó információk feljegyzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (6),
-
a 3561/85/EGK rendelet a halászati tevékenységek nemzeti ellenőrző hatóságok által végzett vizsgálatára vonatkozó tájékoztatásról (7),
-
a 493/87/EGK rendelet az egyes halászati tevékenységek felfüggesztése által okozott károk megtérítésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (8),
-
az 1381/87/EGK rendelet a halászhajók jelzésére és okmányaira vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (9),
-
az 1382/87/EGK rendelet a halászhajók ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (10),
-
a 2943/95/EK rendelet a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1627/94/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (11),
-
az 1449/98/EK rendelet a tevékenységi jelentésekről rendelkező 2847/93/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (12),
-
a 356/2005/EK rendelet a merevítőrudas zsákhálók és a passzív halászeszköz jelölésére és azonosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (13),
-
a 2244/2003/EK rendelet a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról (14),
-
az 1281/2005/EK rendelet a halászati engedélyek kezeléséről és az azokban feltüntetendő szükséges információkról (15),
-
az 1042/2006/EK rendelet a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet 28. cikkének (3) és (4) bekezdése végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (16),
-
az 1542/2007/EK rendelet a heringre, makrélára és fattyúmakrélára vonatkozó kirakodási és mérlegelési eljárásokról (17),
-
az 1077/2008/EK rendelet a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (18), és
-
a 409/2009/EK rendelet a feldolgozott halak tömegének élőtömeggé történő átszámításánál alkalmazandó közösségi átváltási együtthatók és kiszerelési kódok megállapításáról és a 2807/83/EGK bizottsági rendelet módosításáról (19).
(33)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
HATÁLY
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet az Európai Unió ellenőrzési rendelettel létrehozott ellenőrző rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat állapítja meg.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„uniós halászhajó”: a 2371/2002/EK tanácsi rendelet (20) 3. cikkének d) pontjában szereplő fogalommeghatározás szerinti hajó;
2.
„uniós vizek”: a 2371/2002/EK rendelet 3. cikkének a) pontjában szereplő fogalommeghatározás szerinti vizek;
3.
„a halászati jogosítvány jogosultja”: az a természetes vagy jogi személy, akinek a részére az ellenőrzési rendelet 6. cikke szerinti halászati jogosítványt kiállították;
4.
„uniós ellenőrök”: az ellenőrzési rendelet 4. cikkének 7. pontjában meghatározott ellenőrök;
5.
„halcsoportosulást előidéző eszköz”: a tenger felszínén lebegő vagy lehorgonyzott berendezés, amelynek célja a halak odavonzása;
6.
„passzív halászeszköz”: olyan halászeszköz, amelynél a fogási művelethez nem szükséges az eszköz aktív mozgása; magában foglalja
a)
a kopoltyúhálókat, az állítóhálókat, a tükörhálókat, a csapdahálókat;
b)
a lebegő kopoltyúhálókat és a lebegő tükörhálókat, amelyek közül bármelyik horgonyzó, úszó és navigációs felszerelésekkel látható el;
c)
a horogsorokat, a horgászzsinegeket, a rákcsapdákat és a csapdákat;
7.
„merevítőrudas vonóháló”: bármely olyan vontatott vonóháló, amelyben a vonóháló száját merevítőrúd vagy hasonló eszköz tartja nyitva, függetlenül attól, hogy a tengerfenéken történő vontatás közben úszók függőlegesen nyitva tartják-e vagy sem;
8.
az ellenőrzési rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett „hajómegfigyelési rendszer” (VMS): olyan műholdas halászhajó-megfigyelési rendszer, amely rendszeres időközönként adatokat szolgáltat a halászati hatóságok számára a hajók földrajzi helyzetéről, útvonaláról és sebességéről;
9.
„műholdas nyomkövető eszköz”: az ellenőrzési rendelet 4. cikkének (12) bekezdésében említett olyan, a halászhajó fedélzetére telepített eszköz, amely a jogi követelményeknek megfelelően automatikusan továbbítja a hajó helyzetét és a kapcsolódó adatokat a halászati felügyelő központba, és amely bármikor lehetővé teszi a halászhajó felderítését és azonosítását;
10.
„halászati út”: a halászhajó bármely olyan útja, amelynek során halászati tevékenységet folytatnak, amely út akkor kezdődik, amikor a halászhajó elhagyja a kikötőt, és akkor végződik, amikor oda visszatér;
11.
„halászati művelet”: a halak felkutatásával, az aktív halászeszközök kivetésével, vontatásával és fedélzetre húzásával, a passzív halászeszközök kihelyezésével, lemerítésével, kiemelésével vagy áthelyezésével összefüggésben végzett bármely művelet, valamint az ejtett fogásnak a halászeszközből, a tartóhálókból vagy a szállítóketrecből hizlaló- és tenyésztőketrecekbe történő áthelyezése;
12.
„elektronikus halászati napló”: a halászati műveletek adatainak a halászhajó parancsnoka által számítógépes eszközökkel történő rögzítése, amelyet továbbítanak a tagállami hatóságoknak;
13.
„termékkiszerelés”: a feldolgozott állapotú halászati terméknek vagy e termék egy részének a leírása az I. mellékletben található kódoknak és leírásoknak megfelelően;
14.
„Európai Halászati Ellenőrző Hivatal”: a 768/2005/EK tanácsi rendelet (21) 1. cikkében meghatározott hivatal;
15.
„észlelés”: a halászhajó valamely tagállam bármely illetékes hatósága általi észlelése;
16.
„kereskedelmi szempontból érzékeny információ”: olyan információ, amelynek nyilvánosságra hozatala valószínűleg sérti valamely piaci szereplő kereskedelmi érdekeit;
17.
„számítógépes ellenőrző rendszer”: olyan rendszer, amely képes annak ellenőrzésére, hogy a tagállami adatbázisokban rögzített adatok pontosak és teljesek-e, valamint hogy azokat határidőn belül nyújtották-e be;
18.
„webszolgáltatás”: olyan szoftverrendszer, amelynek célja az együttműködő gépek közötti kapcsolat támogatása egy adott hálózaton belül.
II. CÍM
A VIZEKHEZ ÉS AZ ERŐFORRÁSOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI
I. FEJEZET
Halászati jogosítványok
3. cikk
A halászati jogosítványok kiállítása és kezelése
(1) Az ellenőrzési rendelet 6. cikkében említett halászati jogosítvány csak egy uniós halászhajóra érvényes.
(2) Az ellenőrzési rendelet 6. cikkében említett halászati jogosítványokat a tagállamok halászhajóik tekintetében e rendelettel összhangban állítják ki, kezelik és vonják vissza.
(3) Az ellenőrzési rendelet 6. cikkében említett halászati jogosítványok legalább a II. mellékletben megállapított információkat tartalmazzák.
(4) Az 1281/2005/EK rendelettel összhangban kiállított halászati jogosítványok az e rendelettel összhangban kiállított halászati jogosítványnak tekintendők, ha tartalmazzák az e cikk (3) bekezdésében előírt minimális információkat.
(5) A halászati jogosítvány csak akkor érvényes, ha azok a feltételek, amelyek alapján azt kiállították, továbbra is fennállnak.
(6) Ha egy halászati jogosítványt átmenetileg felfüggesztenek vagy végérvényesen visszavonnak, a lobogó szerinti tagállam hatóságai haladéktalanul tájékoztatják a halászati jogosítvány jogosultját.
(7) A valamely tagállam által kiállított, meghatározott BT- vagy kW-értékekre szóló halászati jogosítványoknak megfelelő teljes kapacitás semmikor sem haladhatja meg az adott tagállamra a 2371/2002/EK rendelet 12. és 13. cikkével, az 1438/2003/EK bizottsági rendelettel (22), a 639/2004/EK tanácsi rendelettel (23) és a 2104/2004/EK bizottsági rendelettel (24) összhangban megállapított maximális kapacitási szintet.
II. FEJEZET
Halászati engedélyek
4. cikk
Halászati engedélyek
(1) Az ellenőrzési rendelet 7. cikkében említett halászati engedély csak egy uniós halászhajóra érvényes.
(2) Az ellenőrzési rendelet 7. cikkében említett halászati engedélyek legalább a III. mellékletben megállapított információkat tartalmazzák. A lobogó szerinti tagállam biztosítja a halászati engedélyben szereplő információk pontosságát és a közös halászati politika szabályaival való összhangjukat.
(3) Az 1627/94/EK tanácsi rendelettel (25) összhangban kiállított különleges halászati engedélyek az e rendelettel összhangban kiállított halászati engedélyeknek tekintendők, ha tartalmazzák az e cikk (2) bekezdésében előírt minimális információkat.
(4) A (2) bekezdésben említett halászati engedély és az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett halászati jogosítvány szerepelhet ugyanabban a dokumentumban.
(5) A különös szabályok sérelme nélkül, azokra a 10 méter teljes hosszúságnál rövidebb uniós halászhajókra, amelyek kizárólag a lobogójuk szerinti tagállam felségvizein halásznak, nem vonatkozik a halászati engedély birtoklásának kötelezettsége.
(6) E rendelet 3. cikkének (2) és (5) bekezdését megfelelően kell alkalmazni.
5. cikk
A halászati engedélyek listája
(1) A különös szabályok sérelme nélkül, az ellenőrzési rendelet 114. cikkében említett honlapok működőképessé válásakor, de legkésőbb 2012. január 1-jén a tagállamok hivatalos honlapjuk biztonságos részén a halászati engedélyek érvényessé válása előtt hozzáférhetővé teszik azon halászhajóik listáját, amelyek az ellenőrzési rendelet 7. cikkében említett halászati engedélyt kaptak. E lista bármely változása esetén a változások hatálybalépése előtt naprakésszé teszik listájukat.
(2) A 2011. január 1-jétől2011. december 31-ig terjedő időszakra a tagállamok kérelemre a Bizottság rendelkezésére bocsátják azon halászhajóik listáját, amelyek 2011-re halászati engedélyt kaptak. E lista bármely változása esetén a változások hatálybalépése előtt tájékoztatják a Bizottságot.
III. FEJEZET
Az uniós halászhajók és halászeszközeik jelölése és azonosítása
1. Szakasz
Halászhajók jelölése és azonosítása
6. cikk
A halászhajók jelölése
Az uniós halászhajókat a következőképpen kell megjelölni:
a)
annak a kikötőnek vagy körzetnek a betűjét vagy betűit, ahol az uniós halászhajót lajstromba vették, és a hajó lajstromszámát vagy számait a háttér színétől elütő színnel fel kell festeni, vagy jelezni kell a hajóorr mindkét oldalán, a lehető legmagasabban a vízvonal fölött úgy, hogy az jól látható legyen a tengerről és a levegőből;
b)
azon uniós halászhajók esetében, amelyek teljes hossza meghaladja a 10 métert, de kisebb mint 17 méter, a betűk és számok legalább 25 centiméteresek, vonalvastagságuk pedig legalább 4 centiméter. Azon uniós halászhajók esetében, amelyek teljes hossza legalább 17 méter, a betűk és számok legalább 45 centiméteresek, vonalvastagságuk pedig legalább 6 centiméter;
c)
a lobogó szerinti tagállam előírhatja, hogy a nemzetközi rádióhívójelet (IRCS) vagy a külső lajstromozási betű- és számjegyeket a háttértől elütő színnel rá kell festeni a kormányállás tetejére úgy, hogy az a levegőből jól látható legyen;
d)
az elütő szín a fehér és a fekete;
e)
az uniós halászhajó testére festett vagy azon jelzett külső lajstromozási betű- és számjegyeket nem szabad eltávolítani, letörölni, megváltoztatni és olvashatatlanná tenni, továbbá eltakarni vagy elrejteni.
7. cikk
Az uniós halászhajó fedélzetén tartandó dokumentumok
(1) A legalább 10 méter teljes hosszúságú uniós halászhajó parancsnoka a fedélzeten tartja azokat a lajstrom szerinti tagállam illetékes hatósága által kiállított dokumentumokat, amelyek legalább a hajó következő adatait tartalmazzák:
a)
a hajó neve, ha van ilyen;
b)
annak a kikötőnek vagy körzetnek a betűi, ahol a hajót lajstromba vették, és a hajó lajstromszáma (számai);
c)
a hajó nemzetközi rádióhívójele, ha van ilyen;
d)
a tulajdonos(ok) neve és címe, és amennyiben van(nak), a hajóbérlő(k);
e)
teljes hosszúság, motorteljesítmény, bruttó tonnatartalma, és az 1987. január 1-jén vagy azt követően szolgálatba állított uniós halászhajók esetében a szolgálatba állítás időpontját.
(2) A legalább 17 méter teljes hosszúságú, halraktárakkal felszerelt uniós halászhajókon a parancsnok pontos tervrajzokat tart a fedélzeten a halraktárak leírásával, feltüntetve valamennyi bejáratot és a köbméterben kifejezett tárolókapacitásukat is.
(3) A fagyasztott vagy hűtött tengervíz-tartállyal felszerelt uniós halászhajó parancsnoka a fedélzeten tart egy olyan naprakész dokumentumot, amely 10 centiméteres osztásközökkel jelzi a tartályok köbméterben kifejezett kalibrálását.
(4) A (2) és a (3) bekezdésben említett dokumentumokat a lobogó szerinti tagállam illetékes hatósága hitelesíti. Az (1)-(3) bekezdésben említett dokumentumokban szereplő jellemzők módosításait a lobogó szerinti tagállam illetékes hatósága hitelesíti.
(5) Az e cikkben említett dokumentumokat a tisztviselők kérésére ellenőrzés és vizsgálat céljára be kell mutatni.
2. Szakasz
Halászeszközök és járművek jelölése és azonosítása
8. cikk
Járművek és halcsoportosulást előidéző eszközök jelölése
Az uniós halászhajókon szállított járműveken, valamint a halcsoportosulást előidéző eszközökön annak az uniós halászhajónak a külső lajstromozási betű- és számjegyét kell feltüntetni, amely ezeket használja.
9. cikk
A passzív halászeszközökre és a merevítőrudas vonóhálókra vonatkozó általános szabályok
(1) E rendelet 9-12. cikkének rendelkezéseit az uniós vizek összességében halászó uniós halászhajókra, e rendelet 13-17. cikkének rendelkezéseit pedig a parti tagállamok partvonalától számított 12 tengeri mérföldön kívüli uniós vizekre kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott uniós vizeken tilos olyan passzív halászeszközökkel, bójákkal és merevítőrudas vonóhálókkal halászati tevékenységet folytatni, amelyek nincsenek megjelölve és nem azonosíthatók e rendelet 10-17. cikkének rendelkezéseivel összhangban.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott uniós vizeken tilos a fedélzeten szállítani:
a)
olyan, a merevítőrudas vonóhálóhoz tartozó merevítőrudakat, amelyeken a külső lajstromozási betű- és számjegyeket nem az e rendelet 10. cikkével összhangban tüntették fel;
b)
olyan passzív halászeszközt, amelyet nem az e rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban címkéztek fel;
c)
olyan bójákat, amelyeket nem az e rendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban jelöltek meg.
10. cikk
A merevítőrudas vonóhálókra vonatkozó szabályok
Az uniós halászhajó parancsnoka vagy képviselője gondoskodik arról, hogy a fedélzeten található, illetve halászati célokra használt minden egyes összeszerelt vonóháló merevítőrúdján egyértelműen fel legyenek tüntetve az adott halászhajó külső lajstromozási betű- és számjegyei.
11. cikk
A passzív halászeszközökre vonatkozó szabályok
(1) Az uniós halászhajó parancsnoka vagy képviselője gondoskodik arról, hogy minden egyes fedélzeten található, illetve halászati célokra használt passzív halászeszköz egyértelműen meg legyen jelölve és azonosítható legyen e cikk rendelkezéseivel összhangban.
(2) A halászati célokra használt minden egyes passzív halászeszközön állandó jelleggel láthatónak kell lenniük az említett eszközöket szállító halászhajó testén feltüntetett külső lajstromozási betű- és számjegyeknek:
a)
a hálók esetében a felső, első szemsorra erősített címkén;
b)
a horgászzsinegek és a horogsorok esetében a kikötőbójával való érintkezési ponton található címkén;
c)
a rákcsapdák és a csapdák esetében a fenék-vontatókötélhez erősített címkén;
d)
az egy tengeri mérföldnél hosszabb passzív halászeszköz esetében az a), b) és c) ponttal összhangban egy tengeri mérföldnél nem nagyobb szabályos távolságonként hozzáerősített címkéken, olyan módon, hogy az egy tengeri mérföldnél hosszabb passzív halászeszköz egyetlen része se maradjon jelöletlen.
12. cikk
A címkékre vonatkozó szabályok
(1) Minden címke:
a)
tartós anyagból készül;
b)
biztonságosan van rögzítve a halászeszközhöz;
c)
legalább 65 milliméter széles;
d)
legalább 75 milliméter hosszú.
(2) A címkét nem szabad eltávolítani, törölni, módosítani, olvashatatlanná tenni, eltakarni vagy elrejteni.
13. cikk
A bójákra vonatkozó szabályok
(1) Az uniós halászhajó parancsnoka vagy képviselője gondoskodik arról, hogy a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően felszerelt két szélső jelölőbóját és a közbenső jelölőbójákat minden egyes halászati célra használt passzív halászeszközhöz rögzítsék, illetve azokat e szakasz rendelkezéseivel összhangban telepítsék.
(2) A bóját szállító és telepítő uniós halászhajó testén feltüntetett külső lajstromozási betű- és számjegyeknek minden egyes szélső és közbenső jelölőbóján meg kell jelenniük, a következőképpen:
a)
a betű- és számjegyeket a vízvonal fölött a lehető legmagasabban kell feltüntetni úgy, hogy jól láthatók legyenek;
b)
azon felület színétől elütő színnel, amelyre festik.
(3) A jelölőbóján feltüntetett betű- és számjegyek nem törölhetők, nem módosíthatók, illetve nem válhatnak olvashatatlanná.
14. cikk
A zsinegekre vonatkozó szabályok
(1) A bójákat a passzív halászeszközhöz rögzítő zsinegeket víz alá süllyedő anyagból kell készíteni, vagy nehezékkel kell ellátni.
(2) A szélső jelölőbójákat az egyes halászeszközökkel összekötő zsinegeket az adott halászeszköz széleihez kell rögzíteni.
15. cikk
A szélső jelölőbójákra vonatkozó szabályok
(1) A szélső jelölőbójákat olyan módon kell telepíteni, hogy a halászeszköz két végének helyzete bármikor meghatározható legyen.
(2) Minden szélső jelölőbója rúdja a tenger szintje felett legalább 1 méter magas kell, hogy legyen az úszó felső részétől a legalsó zászló alsó szegélyéig mérve.
(3) A szélső jelölőbóják színesek, de nem lehetnek piros vagy zöld színűek.
(4) Minden egyes szélső jelölőbója rendelkezik a következőkkel:
a)
egy vagy két négyszögletes zászló; amennyiben ugyanazon bóján két zászlónak kell lennie, a köztük lévő távolság legalább 20 centiméter, az egy adott halászeszköz széleit jelölő zászlók színe megegyezik, és nem lehet fehér, méretük pedig azonos;
b)
egy vagy két sárga színű és öt másodpercenként villanó (F1 Y5s) fény, amely legalább két tengeri mérföld távolságból látható;
(5) Valamennyi szélső jelölőbóján lehet egy csúcsjel a bója tetején, egy vagy két csíkozott láthatósági szalaggal, amelyek nem lehetnek piros vagy zöld színűek, szélességük pedig legalább 6 centiméter.
16. cikk
A szélső jelölőbóják rögzítésére vonatkozó szabályok
(1) A szélső jelölőbójákat a következőképpen kell a passzív halászeszközhöz rögzíteni:
a)
a nyugati szektorban (vagyis az az iránytű szerinti félkör, amely déltől nyugaton át egészen északig terjed, északot is magában foglalva) található bóját két zászlóval, két csíkozott láthatósági szalaggal, két fénnyel és e rendelet 12. cikkének megfelelően címkével kell ellátni;
b)
a keleti szektorban (vagyis az az iránytű szerinti félkör, amely északtól keleten át egészen délig terjed, delet is magában foglalva) található bóját egy zászlóval, egy csíkozott láthatósági szalaggal, egy fénnyel és e rendelet 12. cikkének megfelelően címkével kell ellátni.
(2) A címkének az e rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt információkat kell tartalmaznia.
17. cikk
Közbenső jelölőbóják
(1) A közbenső jelölőbójákat az öt tengeri mérföldnél hosszabb passzív halászeszközhöz kell rögzíteni, a következők szerint:
a)
a közbenső jelölőbójákat egymástól legfeljebb öt tengeri mérföld távolságra kell elhelyezni úgy, hogy az öt tengeri mérföld hosszúságú vagy annál hosszabb eszköz egyik része se maradjon jelöletlen;
b)
a közbenső jelölőbójákat sárga színű és öt másodpercenként villanó (F1 Y5s) fényt kibocsátó, legalább két tengeri mérföld távolságból látható villanófénnyel kell felszerelni. A közbenső jelölőbóják jellemzői megegyeznek a keleti szektorban található szélső jelölőbóják jellemzőivel, azzal a kivétellel, hogy a zászló fehér.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, a Balti-tengeren a közbenső jelölőbójákat az egy tengeri mérföldnél hosszabb passzív halászeszközhöz kell rögzíteni. A közbenső jelölőbójákat egymástól legfeljebb egy tengeri mérföld távolságra kell elhelyezni úgy, hogy az egy tengeri mérföld hosszúságú vagy annál hosszabb eszköz egyik része se maradjon jelöletlen.
A közbenső jelölőbóják jellemzői megegyeznek a keleti szektorban található szélső jelölőbóják jellemzőivel, kivéve a következőket:
a)
a zászlók fehér színűek;
b)
minden ötödik közbenső jelölőbóját olyan radarreflektorral kell felszerelni, amely legalább két tengeri mérföld távolságból visszaveri a radarhullámokat.
IV. FEJEZET
Hajómegfigyelési rendszer
18. cikk
A műholdas nyomkövető eszközök uniós halászhajókra telepítésének követelménye
(1) E rendelet 25. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, azok az uniós halászhajók, amelyek VMS telepítésére kötelesek, csak akkor hagyhatják el a kikötőt, ha fedélzetükre teljes mértékben üzemképes műholdas nyomkövető eszközt telepítettek.
(2) Amennyiben az uniós halászhajó kikötőben tartózkodik, a műholdas nyomkövető eszközt csak akkor lehet kikapcsolni, ha:
a)
erről előzetesen értesítették a lobogó szerinti tagállam és a parti tagállam halászati felügyelő központját, és
b)
a következő helyzetmeghatározási jelentés igazolja, hogy az uniós halászhajó nem változtatta meg a helyzetét a korábbi jelentéshez képest.
A lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik az a) pontban említett előzetes értesítés olyan automatikus VMS-üzenetre vagy a rendszer által generált riasztásra történő cseréjét, amely azt jelzi, hogy az uniós halászhajó valamely kikötő előre meghatározott földrajzi területén belül tartózkodik.
(3) Ez a fejezet nem alkalmazandó a kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajókra.
19. cikk
A műholdas nyomkövető eszközök jellemzői
(1) Az uniós halászhajókra telepített műholdas nyomkövető eszköz biztosítja a következő adatok rendszeres időközönkénti automatikus továbbítását a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központjának:
a)
a halászhajó azonosítója;
b)
a halászhajó utolsó mért földrajzi helyzete 500 méternél kisebb megengedett eltéréssel, 99 %-os megbízhatósági intervallummal;
c)
az a nap és időpont (koordinált világidőben [UTC] kifejezve), amikor megállapították a halászhajó említett helyzetét; és
d)
a halászhajó pillanatnyi sebessége és útvonala.
(2) A tagállamok biztosítják a műholdas nyomkövető eszközök hamis helymeghatározási adatok fogadásával vagy továbbításával szembeni védelmét, valamint azt, hogy azokat ne lehessen manuálisan átállítani.
20. cikk
A parancsnokok műholdas nyomkövető eszközökkel kapcsolatos kötelezettségei
(1) Az uniós halászhajók parancsnokai gondoskodnak arról, hogy a műholdas nyomkövető eszközök mindig teljesen üzemképesek legyenek, valamint arról, hogy továbbítsák az e rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett adatokat.
(2) E rendelet 26. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül az uniós halászhajó parancsnoka különösen arról gondoskodik, hogy
a)
az adatokat semmilyen módon se módosítsák;
b)
a műholdas nyomkövető eszközök antennáját vagy antennáit semmi se zavarja, kapcsolja szét vagy blokkolja;
c)
a műholdas nyomkövető eszközök áramellátását semmi se szakítsa meg; és
d)
a műholdas nyomkövető eszközt ne távolítsák el a halászhajóról.
(3) Tilos használhatatlanná tenni, megrongálni vagy üzemen kívül helyezni a műholdas nyomkövető eszközt, illetve annak működését bármilyen más módon zavarni, kivéve ha a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai engedélyezték az eszköz javítását vagy cseréjét.
21. cikk
A lobogó szerinti tagállamok által elfogadandó ellenőrző intézkedések
A lobogó szerinti tagállamok biztosítják az e rendelet 19. cikke (1) bekezdésében említett adatok pontosságának folyamatos és rendszeres nyomon követését és ellenőrzését, és azonnal intézkednek, ha az adatok pontatlannak vagy hiányosnak bizonyulnak.
22. cikk
Az adattovábbítás gyakorisága
(1) Minden tagállam biztosítja, hogy halászati felügyelő központja a VMS-en keresztül legalább kétóránként egyszer megkapja halászhajóira vonatkozóan az e rendelet 19. cikkében említett információkat. A halászati felügyelő központ az információkat rövidebb időközönként is kérheti.
(2) A halászati felügyelő központnak le kell tudnia kérdezni egyes halászhajói tényleges helyzetét.
23. cikk
Egyes területekre való belépés, illetve azok elhagyásának nyomon követése
Minden tagállam biztosítja, hogy halászati felügyelő központja halászhajói tekintetében a VMS-adatokon keresztül nyomon kövesse a következő területekre való belépésnek, illetve azok elhagyásának napját és idejét:
a)
azok a tengeri területek, ahol a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférés tekintetében különleges szabályokat kell alkalmazni;
b)
az ellenőrzési rendelet 50. cikkében említett, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területek;
c)
azoknak a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek a szabályozási területei, amelyeknek az Európai Unió vagy egyes tagállamok szerződő felei;
d)
harmadik országok felségterületéhez és joghatósága alá tartozó vizek.
24. cikk
Az adatok továbbítása a parti tagállamoknak
(1) A tagállamok által telepített VMS-ek biztosítják az e rendelet 19. cikkével összhangban átadandó, a halászhajóikra vonatkozó adatok automatikus továbbítását a parti tagállam halászati felügyelő központjának, amíg halászhajóik a parti tagállam vizein tartózkodnak. Az adatok továbbítása a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja általi vétellel egyidejűleg, az V. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően történik.
(2) Egy adott területet közösen megfigyelő parti tagállamok közös fogadóállomást határozhatnak meg az e rendelet 19. cikke szerint átadandó adatok továbbításához. Erről tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.
(3) Minden tagállam továbbítja a többi tagállamnak és a Bizottságnak a kizárólagos gazdasági övezetét és a kizárólagos halászati övezetét kijelölő szélességi és hosszúsági koordináták átfogó jegyzékét, amelynek - lehetőség szerint elektronikus - formátuma összhangban van az 1984-es geodéziai világrendszerrel (WGS 84). Emellett közli a többi tagállammal és a Bizottsággal e koordináták bármely változását. A tagállamok ezt a jegyzéket az ellenőrzési rendelet 115. cikkében említett honlapon is közzétehetik.
(4) A tagállamok biztosítják, hogy illetékes hatóságaik hatékonyan együttműködnek a VMS-adatoknak az ellenőrzési rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban történő továbbításában, többek között az erre a célra kialakított egyértelmű és dokumentált eljárások kidolgozásával.
25. cikk
A műholdas nyomkövető eszköz műszaki meghibásodása vagy üzemképtelensége
(1) Az uniós halászhajóra telepített műholdas nyomkövető eszköz meghibásodása vagy üzemképtelensége esetén a parancsnok vagy képviselője az esemény észlelésétől vagy a (4) bekezdés, illetve az e rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítéstől kezdve négyóránként - megfelelő távközlési eszközökkel - tájékoztatja a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központját a halászhajó naprakész földrajzi koordinátáiról. A tagállamok döntenek az igénybe veendő távközlési eszközökről, és azokat feltüntetik az ellenőrzési rendelet 115. cikkében említett honlapon.
(2) A lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja az (1) bekezdésben említett földrajzi helyzetet, annak fogadásakor haladéktalanul felveszi a VMS-adatbázisba. A manuálisan bevitt VMS-adatoknak az adatbázisokban egyértelműen megkülönböztethetőknek kell lenniük az automatikus üzenetektől. Adott esetben ezeket a manuálisan bevitt VMS-adatokat haladéktalanul továbbítani kell a parti tagállamoknak.
(3) Uniós halászhajó a műholdas nyomkövető eszköz műszaki meghibásodását vagy üzemképtelenségét követően kizárólag akkor hagyhatja el a kikötőt, amikor a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai megállapítják, hogy a hajóra telepített eszköz teljes mértékben üzemképes. Ettől eltérve a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja engedélyezheti halászhajói számára, hogy a kikötőt elhagyhassák üzemképtelen műholdas nyomkövető eszközzel, annak javítása vagy cseréje céljából.
(4) A lobogó szerinti tagállam, vagy adott estben a parti tagállam illetékes hatóságai megpróbálják értesíteni a hajó parancsnokát vagy a hajóért felelős személyt, illetve ezek képviselőjét, ha úgy tűnik, hogy az uniós halászhajóra telepített műholdas nyomkövető eszköz hibás vagy nem teljesen üzemképes.
(5) A műholdas nyomkövető eszköz javítás vagy csere céljából történő eltávolítását a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak jóvá kell hagyniuk.
26. cikk
Az adatok beérkezésének elmaradása
(1) Amennyiben a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központjához tizenkét egymást követő órán keresztül nem érkeznek be az e rendelet 22. cikke vagy 25. cikkének (1) bekezdése szerint továbbítandó adatok, a központ a lehető legrövidebb időn belül értesíti erről az uniós halászhajó parancsnokát vagy az azt üzemeltető piaci szereplőt, illetve ezek képviselőjét vagy képviselőit. Amennyiben egy adott uniós halászhajó esetében ez egy naptári éven belül több mint háromszor bekövetkezik, a lobogó szerinti tagállam gondoskodik a halászhajóra telepített műholdas nyomkövető eszköz alapos ellenőrzéséről. A lobogó szerinti tagállam kivizsgálja az ügyet annak megállapítása céljából, hogy nem próbálták-e átállítani a berendezést. E rendelet 20. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve, a szóban forgó berendezést vizsgálat céljából eltávolíthatják a hajóról.
(2) Amennyiben a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központjához tizenkét órán keresztül nem érkeznek be az e rendelet 22. cikke vagy 25. cikkének (1) bekezdése szerinti adatok, az utolsó helyzetmeghatározási jelentés pedig egy másik tagállam vizeiről érkezett, a központ erről a lehető legrövidebb időn belül értesíti az érintett parti tagállam halászati felügyelő központját.
(3) Amennyiben egy parti tagállam illetékes hatóságai észlelik, hogy a vizeiken uniós halászhajó tartózkodik, de e rendelet 24. cikkének (1) bekezdésével vagy 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem kaptak adatokat, értesítik erről a halászhajó parancsnokát és a halászhajó lobogója szerinti tagállam halászati felügyelő központját.
27. cikk
A halászati tevékenységek nyomon követése és nyilvántartása
(1) A tagállamok az e rendelet 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése és 25. cikke szerint kapott adatokat a halászhajók tevékenységeinek hatékony nyomon követésére használják.
(2) A lobogó szerinti tagállamok:
a)
gondoskodnak arról, hogy az e fejezettel összhangban fogadott adatokat számítógéppel olvasható formában rögzítsék, és azokat legalább három évig biztonságos számítógépes adatbázisokban tárolják;
b)
meghoznak minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy ezeket az adatokat kizárólag hivatalos célokra használják fel, továbbá
c)
minden szükséges technikai intézkedést meghoznak az ilyen adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéstől, véletlen elveszítéstől, sérüléstől, terjesztéstől vagy az azokhoz történő jogosulatlan hozzáféréstől való védelme érdekében.
28. cikk
A Bizottság hozzáférése az adatokhoz
A Bizottság az ellenőrzési rendelet 111. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kérheti a tagállamokat, hogy egy konkrét halászhajó-csoport tekintetében meghatározott ideig biztosítsák az e rendelet 19. cikkével összhangban átadandó adatok automatikus továbbítását a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv számára. Ezen adatok továbbítása a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja általi vétellel egyidejűleg, az V. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően történik.
III. CÍM
A HALÁSZAT ELLENŐRZÉSE
I. FEJEZET
Papíralapú halászati napló, átrakási nyilatkozat és kirakodási nyilatkozat
1. Szakasz
A papíralapú halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat kitöltése és benyújtása
29. cikk
Papíralapú halászati napló, valamint az átrakási/kirakodási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására kötelezett uniós halászhajók
(1) A többéves tervekben foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül a legalább 10 méter teljes hosszúságú, a halászati napló adatainak, az átrakási nyilatkozatok és kirakodási nyilatkozatok elektronikus kitöltésére és továbbítására nem kötelezett uniós halászhajók parancsnoka papíralapon tölti ki és nyújtja be az ellenőrzési rendelet 14., 21. és 23. cikkében említett halászati napló adatait, átrakási nyilatkozatokat és kirakodási nyilatkozatokat. Ezeket az átrakási nyilatkozatokat és kirakodási nyilatkozatokat a parancsnok képviselője is kitöltheti és benyújthatja a parancsnok nevében.
(2) A halászati napló adatainak, az átrakási nyilatkozatok és a kirakodási nyilatkozatok papíralapú kitöltésével és benyújtásával kapcsolatos kötelezettség azokra az uniós halászhajókra is vonatkozik, amelyek teljes hossza nem éri el a 10 métert, ha lobogó szerinti tagállamuk halászati napló vezetését, továbbá átrakási és/vagy kirakodási nyilatkozatok benyújtását írja elő az ellenőrzési rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével és 25. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
30. cikk
A papíralapú halászati napló, átrakási nyilatkozat és kirakodási nyilatkozat formanyomtatványa
(1) A NAFO 1 alterület, valamint az ICES Va és XIV körzet kivételével valamennyi halászterület tekintetében az uniós halászhajók parancsnokainak a papíralapú halászati naplót, az átrakási nyilatkozatot és a kirakodási nyilatkozatot a VI. mellékletben szereplő formanyomtatványnak megfelelően kell kitölteniük és benyújtaniuk. A VII. mellékletben szereplő formanyomtatványt azonban kizárólag a Földközi-tengeren végrehajtott halászati műveletekhez használhatják azok uniós halászhajók parancsnokai, amelyekre nem vonatkozik a halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat adatainak elektronikus benyújtására vonatkozó kötelezettség, és amelyek egyetlen halászati övezetben tesznek napi halászati utakat.
(2) A NAFO 1 alterület, valamint az ICES Va és XIV körzet tekintetében a VIII. mellékletben szereplő formátumot kell alkalmazni a papíralapú halászati naplókra, és a IX. mellékletben szereplő formátumot kell alkalmazni a papíralapú átrakási nyilatkozatokra és kirakodási nyilatkozatokra.
(3) A VI. és VII. mellékletben szereplő papíralapú halászati naplót, átrakási nyilatkozatot és kirakodási nyilatkozatot akkor is vezetni kell az (1) bekezdéssel, valamint e rendelet 31. cikkével összhangban, ha a szóban forgó uniós halászhajók harmadik országok vizein vagy regionális halászati gazdálkodási szervezet által szabályozott vizeken, illetve regionális halászati gazdálkodási szervezet által nem szabályozott, uniós vizeken kívüli vizeken folytatnak halászati tevékenységet, kivéve, ha az érintett harmadik ország vagy az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet szabályai kifejezetten más halászati napló, átrakási nyilatkozat vagy kirakodási nyilatkozat kitöltését és benyújtását írják elő. Ha a harmadik ország nem határoz meg kifejezetten egy adott halászati naplót, de az Európai Unió által előírtaktól eltérő adatelemeket kér, ezeket az adatelemeket kell rögzíteni.
(4) A papíralapú halászati naplók készleteinek erejéig a tagállamok - a 2807/83/EGK rendelettel összhangban - továbbra is használhatnak papíralapú halászati naplókat azon uniós halászhajók tekintetében, amelyekre nem vonatkozik a halászati napló adatainak elektronikus kitöltésére és továbbítására vonatkozó, az ellenőrzési rendelet 15. cikke szerinti kötelezettség.
31. cikk
A papíralapú halászati naplók, átrakási nyilatkozatok és kirakodási nyilatkozatok kitöltésére és benyújtására vonatkozó utasítások
(1) A papíralapú halászati naplót, átrakási nyilatkozatot és kirakodási nyilatkozatot a X. mellékletben meghatározott utasítások szerint kell kitölteni és benyújtani.
(2) Ha a X. mellékletben meghatározott utasítások szerint egy adott szabály alkalmazása nem kötelező, a lobogó szerinti tagállam kötelezővé teheti azt.
(3) A halászati naplóban, átrakási nyilatkozatban vagy kirakodási nyilatkozatban rögzített bejegyzéseknek olvashatóknak és kitörölhetetlennek kell lenniük. Egy bejegyzést sem lehet kitörölni vagy megmásítani. Amennyiben az adat hibásan került bejegyzésre, a helytelen bejegyzést egyetlen vonallal át kell húzni, majd az új bejegyzést a hajóparancsnok beírja és ellátja kézjegyével. A hajóparancsnok minden sort kézjegyével lát el.
(4) Az uniós halászhajó parancsnoka, illetve átrakási nyilatkozatok és kirakodási nyilatkozatok esetében a képviselője kézjegyével vagy aláírásával tanúsítja, hogy a halászati naplóban, átrakási nyilatkozatban vagy kirakodási nyilatkozatban rögzített bejegyzések helytállóak.
32. cikk
A papíralapú halászati naplók, átrakási nyilatkozatok és kirakodási nyilatkozatok benyújtására vonatkozó határidők
(1) Ha egy uniós halászhajó kirakodik a lobogó szerinti tagállam kikötőjében, vagy átrakodik egy ilyen kikötőben vagy a lobogó szerinti tagállam partjaihoz közeli helyen, a parancsnok a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az átrakás vagy kirakodás befejezését követő 48 órával benyújtja a halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat eredeti példányát (példányait) az érintett tagállam illetékes hatóságainak. Ezen átrakási nyilatkozat és kirakodási nyilatkozat eredeti példányát (példányait) a parancsnok képviselője is benyújthatja a parancsnok nevében.
(2) Ha egy halászati utat követően nem kerül sor fogás kirakodására, a parancsnok a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a kikötőbe érkezést követő 48 órával benyújtja a halászati napló és az átrakási nyilatkozat eredeti példányát (példányait). Ezen átrakási nyilatkozat eredeti példányát (példányait) a parancsnok képviselője is benyújthatja a parancsnok nevében.
(3) Ha egy uniós halászhajó átrakodik a lobogó szerinti tagállamától eltérő tagállam kikötőjében vagy partjaihoz közeli helyen, vagy kirakodik egy ilyen tagállam kikötőjében, a lehető leghamarabb, de legkésőbb az átrakást vagy kirakodást követő 48 órával benyújtja a halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat első másolati példányát (példányait) annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, ahol az átrakásra vagy kirakodásra sor került. A halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat eredeti példányát (példányait) a lehető leghamarabb, de legkésőbb az átrakást vagy kirakodást követő 48 órával meg kell küldeni a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak.
(4) Ha egy uniós halászhajó átrakodik egy harmadik ország kikötőjében vagy vizein, vagy a nyílt tengeren, vagy kirakodik egy harmadik ország kikötőjében, a lehető leghamarabb, de legkésőbb az átrakást vagy kirakodást követő 48 órával benyújtja a halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat eredeti példányát (példányait) a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak.
(5) Ha egy harmadik ország vagy egy regionális halászati gazdálkodási szervezet szabályai a VI. mellékletben szereplő halászati naplótól, átrakási nyilatkozattól vagy kirakodási nyilatkozattól eltérő naplót vagy nyilatkozatot kérnek, az uniós halászhajó parancsnoka a lehető leghamarabb, de legkésőbb az átrakást vagy kirakodást követő 48 órával benyújtja e dokumentum másolati példányát illetékes hatóságaihoz.
2. Szakasz
A papíralapú halászati naplóra vonatkozó különös szabályok
33. cikk
A papíralapú halászati napló kitöltése
(1) A papíralapú halászati naplóba valamennyi kötelező információt fel kell venni akkor is, ha nem történt fogás:
a)
naponta, legkésőbb 24.00 óráig és a kikötőbe érkezés előtt;
b)
bármely, tengeren végzett vizsgálat alkalmával;
c)
a közösségi jog vagy a lobogó szerinti tagállam által meghatározott események alkalmával.
(2) A halászati naplóban új sort kell kitölteni:
a)
minden tengeren töltött nap tekintetében;
b)
amikor új ICES körzetben vagy egy másik halászati övezetben halásznak ugyanazon a napon;
c)
amikor halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat vesznek fel.
(3) A halászati naplóban új oldalt kell kezdeni:
a)
ha a korábbitól eltérő halászeszközt vagy szembőségű hálót használnak;
b)
minden, az átrakást vagy közbenső kirakodást követő halászatnál;
c)
ha nem áll rendelkezésre elegendő számú oszlop;
d)
a kikötő elhagyásakor, ha nem került sor kirakodásra.
(4) A kikötő elhagyásakor vagy az átrakási művelet befejezésekor, és amikor a fogás a fedélzeten marad, minden egyes faj mennyiségét a halászati napló új oldalán kell feltüntetni.
(5) A XI. mellékletben megadott kódokat kell használni az alkalmazott halászeszköznek a papíralapú halászati napló megfelelő rovatában történő feltüntetésére.
3. Szakasz
A papíralapú átrakási nyilatkozatra és kirakodási nyilatkozatra vonatkozó különös szabályok
34. cikk
A papíralapú átrakási nyilatkozat átadása
(1) Két uniós halászhajó közötti átrakási művelet esetén az átrakási művelet bejezésekor az átrakó halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője átadja a hajója papíralapú átrakási nyilatkozatának egy példányát az átvevő hajó parancsnokának vagy képviselőjének. Az átvevő hajó parancsnoka vagy annak képviselője az átrakási művelet befejezésekor szintén átadja a hajója papíralapú átrakási nyilatkozatának egy példányát az átrakó hajó parancsnokának vagy képviselőjének.
(2) Az (1) bekezdésben említett példányokat egy tisztviselő kérésére ellenőrzés és vizsgálat céljára be kell mutatni.
35. cikk
A kirakodási nyilatkozat aláírása
A parancsnok vagy képviselője a nyilatkozat benyújtása előtt aláírja a kirakodási nyilatkozat minden oldalát.
II. FEJEZET
Elektronikus formátumú halászati napló, kirakodási nyilatkozat és átrakási nyilatkozat
1. Szakasz
Az elektronikus formátumú halászati napló, kirakodási nyilatkozat és átrakási nyilatkozat adatainak kitöltése és továbbítása
36. cikk
Az uniós halászhajókra vonatkozó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer követelménye
(1) E rendelet 39. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül, azok az uniós halászhajók, amelyek az ellenőrzési rendelet 15., 21. és 24. cikkével összhangban halászati napló, átrakási nyilatkozat és kirakodási nyilatkozat elektronikus kitöltésére és továbbítására kötelesek, csak akkor hagyhatják el a kikötőt, ha fedélzetükre teljes mértékben üzemképes elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszert telepítettek.
(2) Ez a fejezet nem alkalmazandó a kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajókra.
37. cikk
Az uniós halászhajóról a lobogó szerinti tagállamának illetékes hatósága felé történő adattovábbításra szolgáló formátum
A tagállamok meghatározzák a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajók között használandó formátumot, valamint a halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat adatainak az ellenőrzési rendelet 15., 21. és 24. cikkében említett kitöltése és továbbítása tekintetében illetékes hatóságaikat.
38. cikk
Válaszüzenetek
(1) A halászati napló adatai, továbbá az átrakási, az előzetes értesítési és a kirakodási adatok minden továbbításakor válaszüzenetet kell küldeni az uniós halászhajóknak. A válaszüzenet az információ beérkezését nyugtázza.
(2) Az uniós halászhajó parancsnoka a válaszüzenetet a halászati út végéig megőrzi.
39. cikk
Előírások az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy üzemképtelensége esetére
(1) Az uniós halászhajóra telepített elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi eszköz meghibásodása vagy üzemképtelensége esetén a halászhajó parancsnoka vagy képviselője az esemény észlelésétől az e rendelet 40. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítéstől kezdve naponta, de még fogás hiányában is legkésőbb 24.00 óráig - megfelelő távközlési eszközökkel - közli a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaival a halászati napló, az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat adatait. A tagállamok döntenek az alkalmazandó távközlési eszközökről, és azokat feltüntetik az ellenőrzési rendelet 115. cikkében említett honlapon.
(2) Az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy üzemképtelensége esetén a halászati napló és az átrakási nyilatkozat adatait meg kell küldeni:
a)
a lobogó szerinti állam illetékes hatóságának kérésére;
b)
közvetlenül az utolsó halászati művelet befejezését vagy az átrakás befejezését követően;
c)
a kikötőbe lépést megelőzően;
d)
bármely, tengeren végzett vizsgálat alkalmával;
e)
a közösségi jog vagy a lobogó szerinti tagállam által meghatározott események alkalmával.
Az a) és az e) pontban említett esetekben az előzetes értesítés, illetve a kirakodási nyilatkozat adatait is meg kell küldeni.
(3) A lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai az (1) bekezdésben említett adatokat azok fogadásakor haladéktalanul fel kell venni az elektronikus adatbázisba.
(4) Az uniós halászhajó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerének műszaki meghibásodását vagy üzemképtelenségét követően csak akkor hagyhatja el a kikötőt, amikor a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai megállapítják, hogy a hajóra telepített elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer teljesen üzemképes, illetve amikor a kikötő szerinti tagállam illetékes hatóságai egyéb módon engedélyezik a kikötő elhagyását. A lobogó szerinti tagállam haladéktalanul értesíti a parti tagállamot arról, ha engedélyt adott valamely halászhajója számára, hogy a parti tagállam területén található kikötőt üzemképtelen elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerrel hagyja el.
(5) Az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer javítás vagy csere céljából történő eltávolítását a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak jóvá kell hagyniuk.
40. cikk
Az adatok beérkezésének elmaradása
(1) Amennyiben a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz nem érkeznek be az ellenőrzési rendelet 15., 22. és 24. cikke szerint továbbítandó adatok, az illetékes hatóságok a lehető leghamarabb értesítik erről az uniós halászhajó parancsnokát vagy az azt üzemeltető piaci szereplőt, illetve azok képviselőjét vagy képviselőiket. Amennyiben egy adott uniós halászhajó esetében ez egy naptári éven belül több mint háromszor bekövetkezik, a lobogó szerinti tagállam biztosítja a halászhajóra telepített elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer alapos ellenőrzését. A lobogó szerinti tagállam vizsgálatot indít annak megállapítására, hogy miért nem érkeztek be az adatok, és megfelelő intézkedéseket hoz.
(2) Amennyiben a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz nem érkeznek be az ellenőrzési rendelet 15., 22. és 24. cikke szerint továbbítandó adatok, és a hajó hajómegfigyelési rendszer által jelzett utolsó helyzete valamely parti tagállam vizein belülre esett, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai a lehető leghamarabb értesítik erről a parti tagállam illetékes hatóságait.
(3) Az uniós halászhajó parancsnoka vagy az azt üzemeltető piaci szereplő, vagy képviselőjük az értesítés beérkezését követően haladéktalanul megküld minden olyan adatot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyet még nem továbbított, és amelyre vonatkozóan az (1) bekezdéssel összhangban értesítés érkezett.
41. cikk
Elégtelen adathozzáférés
(1) Ha valamely parti tagállam illetékes hatóságai megállapítják, hogy vizeiken másik tagállam uniós halászhajója tartózkodik, de a 44. cikkel összhangban nem tudnak hozzáférni a halászati napló adataihoz vagy az átrakási adatokhoz, megkeresik a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságait, hogy biztosítsák az ezen adatokhoz való hozzáférést.
(2) Ha az (1) bekezdésben említett adathozzáférés a megkereséstől számított négy órán belül nem biztosított, a parti tagállam értesíti erről a lobogó szerinti tagállamot. Az értesítés beérkezésekor a lobogó szerinti tagállam bármely rendelkezésére álló elektronikus eszköz útján haladéktalanul megküldi az adatokat a parti tagállamnak.
(3) Ha a parti tagállam nem kapja meg a (2) bekezdésben említett adatokat, az uniós halászhajó parancsnoka vagy az azt üzemeltető piaci szereplő, vagy képviselőjük kérelemre bármely rendelkezésére álló és - lehetőség szerint - elektronikus eszköz útján megküldi az adatokat és az e rendelet 38. cikke szerinti válaszüzenet másolatát a parti tagállam illetékes hatóságainak. A tagállamok döntenek az alkalmazandó eszközökről, és azokat feltüntetik az ellenőrzési rendelet 115. cikkében említett honlapon.
(4) Ha az uniós halászhajó parancsnoka vagy az azt üzemeltető piaci szereplő, vagy képviselőjük nem tudja megküldeni a parti tagállam illetékes hatóságainak az e rendelet 38. cikke szerinti válaszüzenet másolatát, az érintett halászhajó nem végezhet halászati tevékenységet a parti tagállam vizein mindaddig, amíg a halászhajó parancsnoka, az azt üzemeltető piaci szereplő vagy képviselője meg nem küldi a válaszüzenet másolatát vagy az ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett információt az említett hatóságoknak.
42. cikk
Az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek működési adatai
(1) A tagállamok elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszereik működésére vonatkozó adatbázisokat tartanak fenn. Ezek az adatbázisok legalább a következő információkat tartalmazzák, és képesek azok automatikus generálására:
a)
azon halászhajóik listája, amelyek elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerei meghibásodtak vagy üzemképtelenné váltak;
b)
azon hajók száma, amelyek nem teljesítettek az elektronikus halászati naplóval kapcsolatos napi adattovábbítást, valamint az elektronikus halászati naplóval kapcsolatban beérkezett adattovábbítások halászhajónkénti átlagos száma lobogó szerinti tagállamonkénti bontásban;
c)
az átrakási nyilatkozatokkal, kirakodási nyilatkozatokkal, átvételi nyilatkozatokkal és értékesítési bizonylatokkal kapcsolatban beérkezett adattovábbítások száma lobogó szerinti tagállamonkénti bontásban.
(2) Az (1) bekezdés szerint generált információk összefoglalóját kérelemre meg kell küldeni a Bizottságnak. Alternatív lehetőségként ezeket az információkat hozzáférhetővé lehet tenni a biztonságos honlapon is, a Bizottság és a tagállamok közötti konzultációt követően meghatározandó formátumban és időközönként.
43. cikk
A tagállamok közötti információcsere formátuma
(1) Az e szakaszban említett információk tagállamok közötti cseréje a XII. mellékletben meghatározott formátumban történik, amelyből bővíthető jelölőnyelv (XML) származtatható. A tagállamok közötti, illetve a tagállamok, a Bizottság és a Bizottság által kijelölt szerv közötti elektronikus adatcseréhez alkalmazandó XML-szabványt a Bizottság határozza meg a tagállamokkal folytatott konzultációt követően.
(2) Az (1) bekezdésben említett formátum módosításait egyértelműen azonosítani kell és meg kell jelölni frissítésének napjával. Ezek a módosítások legkorábban a róluk szóló döntést követően hat hónappal lépnek hatályba.
(3) Ha egy tagállam egy másik tagállamtól elektronikus információt kap, gondoskodnia kell az illető tagállam illetékes hatóságai részére küldendő válaszüzenetről. A válaszüzenet az információ beérkezését nyugtázza.
(4) A XII. mellékletben feltüntetett, az uniós szabályok szerint a parancsnokok számára a halászati naplóikba kötelezően rögzítendő adatelemek a tagállamok közötti információcsere során is kötelezőek.
44. cikk
Hozzáférés az adatokhoz
(1) A lobogó szerinti tagállam valós időben biztosítja a parti tagállam részére az ellenőrzési rendelet 111. cikkének (1) bekezdésében említett információk elektronikus cseréjét azon halászhajói halászati naplója, átrakási nyilatkozata, előzetes értesítései és kirakodási nyilatkozata tekintetében, amelyek halászati műveleteket végeznek a parti állam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken, illetve amelyek befutnak a parti tagállam valamely kikötőjébe.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a lobogó szerinti tagállam megkeresésére valós időben biztosíthatja halászhajói halászati naplójának és átrakási nyilatkozatainak adataira vonatkozó, az ellenőrzési rendelet 111. cikkének (1) bekezdésében említett információk elektronikus cseréjét azon tagállamok részére, amelyek az ellenőrzési rendelet 80. cikkével összhangban másik tagállam halászhajóinak vizsgálatát végzik a megkereső tagállam vizein kívüli uniós vizeken, nemzetközi vizeken vagy harmadik országok vizein.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett, a megelőző tizenkét hónapra vonatkozó adatokat a lobogó szerinti tagállam kérelemre hozzáférhetővé teszi.
(4) Az (1) bekezdésben említett adatoknak legalább azokat az információkat tartalmazniuk kell, amelyek a kikötőből való utolsó elindulástól a kirakodás befejezéséig tartó időszakra vonatkoznak. A (2) bekezdésben említett adatoknak legalább azokat az adatokat tartalmazniuk kell, amelyek a kikötőből való utolsó elindulástól a megkeresés időpontjáig tartó időszakra vonatkoznak. A megelőző 12 hónapban tett halászati utak (1) és (2) bekezdésben említett adatait kérelemre hozzáférhetővé kell tenni.
(5) Az uniós halászhajók parancsnokainak bármikor biztonságos hozzáféréssel kell rendelkezniük a lobogó szerinti tagállam adatbázisában őrzött, saját elektronikus halászati naplójukban szereplő információkhoz, átrakási nyilatkozatuk és kirakodási nyilatkozatuk adataihoz.
(6) A parti tagállam egy közös alkalmazási terv vagy más kölcsönösen elfogadott közös vizsgálati tevékenység keretében egy másik tagállam halászati őrhajója számára - az adott tagállam halászati felügyelő központján keresztül - online hozzáférést biztosít a halászati naplók, az átrakási nyilatkozatok, az előzetes értesítések és kirakodási nyilatkozatok adatait tartalmazó adatbázisához.
45. cikk
A tagállamok közötti adatcsere
(1) Az e rendelet 44. cikkében említett adatokhoz való hozzáférés állandó, biztonságos internetkapcsolat révén valósul meg.
(2) A tagállamok kicserélik egymással a releváns műszaki információkat, biztosítva ezzel az elektronikus halászati naplók, átrakási nyilatkozatok és kirakodási nyilatkozatok adataihoz való kölcsönös hozzáférést és ezen adatok cseréjét.
(3) A tagállamok:
a)
gondoskodnak arról, hogy az e fejezettel összhangban fogadott adatokat számítógéppel olvasható formában rögzítsék, és azokat legalább három évig biztonságos számítógépes adatbázisokban tárolják;
b)
meghoznak minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy ezeket az adatokat kizárólag hivatalos célokra használják fel, továbbá
c)
minden szükséges technikai intézkedést meghoznak az ilyen adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéstől, véletlen elveszítéstől, sérüléstől, terjesztéstől vagy az azokhoz történő jogosulatlan hozzáféréstől való védelme érdekében.
46. cikk
Egyetlen hatóság
(1) Minden tagállamban az ellenőrzési rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett egyetlen hatóság felelős az ebben a fejezetben meghatározott adatok továbbításáért, fogadásáért, kezeléséért és feldolgozásáért.
(2) A tagállamok e rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül kicserélik az (1) bekezdésben említett hatóságok kapcsolattartási adatait, és arról tájékoztatják a Bizottságot és az általa kijelölt szervet.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett információkban bekövetkezett változásokat azok hatályossá válása előtt közölni kell a Bizottsággal, az általa kijelölt szervvel és a többi tagállammal.
2. Szakasz
Az elektronikus formátumú halászati naplóra vonatkozó különös szabályok
47. cikk
Az adattovábbítás gyakorisága
(1) Az uniós halászhajó parancsnoka a tengeren járva legalább naponta, és legkésőbb 24.00 óráig továbbítja az elektronikus halászati naplóban szereplő információkat a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak, akkor is, ha nem történt fogás. Megküldi továbbá az említett adatokat:
a)
a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának megkeresésére;
b)
közvetlenül az utolsó halászati művelet befejezését követően;
c)
a kikötőbe lépést megelőzően;
d)
bármely, tengeren végzett vizsgálat alkalmával;
e)
az uniós jog vagy a lobogó szerinti tagállam által meghatározott események alkalmával.
Ha az utolsó halászati művelet a kikötőbe lépés előtt legfeljebb egy órával fejeződik be, a b) és a c) pont szerinti adattovábbítások megküldhetők egyetlen üzenetben.
(2) A parancsnok az (1) bekezdés c) pontjában említett utolsó adattovábbításig helyesbítheti az elektronikus halászati napló és az átrakási nyilatkozat adatait. A helyesbítéseknek könnyen azonosíthatóknak kell lenniük. Az eredeti elektronikus halászati naplót és helyesbítéseit a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai megőrzik.
(3) A parancsnok az (1) bekezdésben említett információkból minden egyes kikötőn kívüli tartózkodás időtartama alatt, egészen a kirakodási nyilatkozat benyújtásáig másolatot tart a halászhajón.
(4) Amennyiben valamely uniós halászhajó kikötőben tartózkodik és fedélzetén nem szállít halászati terméket, valamint a parancsnok az utolsó halászati út során végzett valamennyi halászati műveletre vonatkozóan benyújtotta a kirakodási nyilatkozatot, az e cikk (1) bekezdése szerinti adatküldés felfüggeszthető, feltéve hogy erről a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja előzetes értesítést kapott. Az adatküldést folytatni kell, amikor az uniós halászhajó elhagyja a kikötőt. A VMS-sel felszerelt és az adatküldést ilyen rendszeren keresztül végző uniós halászhajók tekintetében az előzetes értesítés nem előírt.
III. FEJEZET
A papíralapú vagy elektronikus formátumú halászati naplókra, átrakási nyilatkozatokra és kirakodási nyilatkozatokra vonatkozó közös szabályok
1. Szakasz
Az élőtömeg meghatározására vonatkozó közös szabályoK
48. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában:
1.
„kiszerelés”: a halászhajó fedélzetén, a kirakodást megelőzően, az I. mellékletben foglaltak szerint feldolgozott hal feldolgozási formája;
2.
„együttes kiszerelés”: ugyanabból a halból származó két vagy több részt magában foglaló kiszerelés.
49. cikk
Átváltási tényezők
(1) A halászati naplónak az ellenőrzési rendelet 14. és 15. cikkében említett kitöltésénél és benyújtásánál a tárolt vagy feldolgozott hal tömegének élőtömeggé történő átszámításához a XIII., XIV. és XV. mellékletben meghatározott uniós átváltási tényezőket kell alkalmazni. Ezek a tényezők vonatkoznak az uniós halászhajók fedélzeten tárolt, vagy az e halászhajók által átrakott vagy kirakodott halászati termékekre.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, ha az a regionális halászati gazdálkodási szervezet, amelynek az Európai Unió szerződő fele, vagy együttműködő nem szerződő fele, a szabályozási területe tekintetében, vagy egy olyan harmadik ország, amellyel az Európai Unió halászati megállapodást kötött, a fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó területeken átváltási tényezőket állapított meg, ott azokat a tényezőket kell alkalmazni.
(3) Ha egy adott faj vagy kiszerelés tekintetében nem állapítottak meg az (1) vagy a (2) bekezdésben említett átváltási tényezőt, a lobogó szerinti tagállam által elfogadott átváltási tényezőt kell alkalmazni.
(4) A (2) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben említett uniós átváltási tényezőket használják az átrakott és a kirakodott mennyiségek élőtömegének a kvótafelhasználás nyomon követése érdekében történő kiszámításához.
50. cikk
Számítási módszer
(1) A hal élőtömegét minden egyes halfaj és kiszerelés esetében a hal feldolgozott tömegének és az e rendelet 49. cikkében említett átváltási tényezőnek a szorzata adja.
(2) Az együttes kiszerelések esetében csupán egyetlen, a hal együttes kiszerelésében található részek valamelyikéhez tartozó átváltási tényezőt kell alkalmazni.
2. Szakasz
A halászati napló kitöltésére és benyújtására vonatkozó közös szabályok
51. cikk
A halászati naplókra vonatkozó általános szabályok
(1) A fedélzeten tárolt egyes fajok élőtömegének kilogrammban megadott becsült mennyisége esetében az ellenőrzési rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében említett hibahatárt a halászati naplóban szereplő számadatok százalékos arányában kell kifejezni.
(2) A szétválogatás nélkül kirakodandó fogások esetében a hibahatár kiszámítható a fedélzeten tartott összmennyiségekre vonatkozó egy vagy több reprezentatív minta alapján.
(3) Az ellenőrzési rendelet 14. cikkének alkalmazásában az élő csalinak kifogott fajokat kifogott és fedélzeten tárolt fajoknak kell tekinteni.
(4) Az uniós halászhajó parancsnoka az azon erőkifejtési övezeten való áthaladáskor, amelyben halászatra jogosult, értelemszerűen rögzíti az ellenőrzési rendelet 14. cikkének (5) bekezdésében említett információkat, és azokat megküldi akkor is, ha az adott övezetben nem folytat halászati tevékenységet.
3. Szakasz
Az átrakási nyilatkozat és a kirakodási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó közös szabályok
52. cikk
Az átrakási nyilatkozatban alkalmazható hibahatár
Az átrakott vagy átvett egyes fajok élőtömegének kilogrammban megadott becsült mennyisége esetében az ellenőrzési rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében említett hibahatárt az átrakási nyilatkozatban szereplő számadatok százalékos arányában kell kifejezni.
53. cikk
Különbség az átrakott fogások között
Ha különbség van az átrakó hajóról átrakott fogások mennyisége és az átvevő hajóra átvett mennyiségek között, úgy kell tekinteni, hogy a nagyobb mennyiséget rakták át. A tagállamok biztosítják, hogy további intézkedéseket hoznak az átrakó és az átvevő hajó között átrakott halászati termékek tényleges tömegének meghatározására.
54. cikk
A kirakodási művelet befejezése
Amikor az ellenőrzési rendelet 61. cikkével összhangban a halászati termékeket a mérlegelésük előtt elszállítják a kirakodási helyről, a kirakodási művelet - az ellenőrzési rendelet 23. cikkének (3) bekezdése és 24. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában - a halászati termékek mérlegelésekor tekintendő befejezettnek.
55. cikk
Két vagy több uniós halászhajót érintő halászati műveletek
A különös szabályok sérelme nélkül, azon halászati műveletek esetében, amelyek
-
különböző tagállamok, vagy
-
ugyanazon tagállam két vagy több uniós halászhajóját érintik, de ha a fogásokat a lobogójuk szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban rakodják ki,
a kirakodott fogást annak az uniós halászhajónak kell tulajdonítani, amelyik a halászati termékeket kirakodta.
IV. FEJEZET
A halászati naplóval és kirakodási nyilatkozattal összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó uniós halászhajókra vonatkozó mintavételi tervek és adatgyűjtés
56. cikk
Mintavételi tervek kidolgozása
A halászati naplóval és kirakodási nyilatkozattal összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó uniós halászhajók nyomon követése céljából az ellenőrzési rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében említett mintavételi terveket a tagállamok e fejezettel összhangban dolgozzák ki annak érdekében, hogy meghatározzák az említett halászhajók által kifogott állományok vagy állománycsoportok kirakodott mennyiségeit és adott esetben e halászhajók halászati erőkifejtését. Ezeket az adatokat a fogások és adott esetben a halászati erőkifejtés rögzítéséhez kell felhasználni, az ellenőrzési rendelet 33. cikkében említetteknek megfelelően.
57. cikk
Mintavételi módszer
(1) Az e rendelet 56. cikkében említett mintavételi terveket a XVI. melléklettel összhangban kell kidolgozni.
(2) A vizsgálandó minta méretét a kockázat alapján kell meghatározni a következők szerint:
a)
„nagyon alacsony” kockázat: a minta 3 %-a;
b)
„alacsony” kockázat: a minta 5 %-a;
c)
„közepes” kockázat: a minta 10 %-a;
d)
„magas” kockázat: a minta 15 %-a;
e)
„nagyon magas” kockázat: a minta 20 %-a.
(3) Egy flottaágazat egy adott állományra vonatkozó napi fogásait úgy kell megbecsülni, hogy az érintett flottaágazat aktív uniós halászhajóinak teljes számát meg kell szorozni - a vizsgált uniós halászhajók mintájából vett fogások alapján - az adott állományra vonatkozó, uniós halászhajók által ejtett átlagos napi fogással.
(4) Azok a tagállamok, amelyek minden egyes halászhajójuk tekintetében rendszeresen, legalább havonta összegyűjtik a halászati naplóval és kirakodással összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó halászhajóik adatait:
a)
valamennyi faj kilogrammban kifejezett összes kirakodott mennyiségéről, ideértve a nulla kirakodott mennyiséget is;
b)
azokról a statisztikai négyszögekről, ahol ezeket a fogásokat ejtették; úgy tekintendők, hogy eleget tesznek az e rendelet 56. cikkében említett mintavételi tervvel összefüggő előírásnak.
V. FEJEZET
A halászati erőkifejtés ellenőrzése
58. cikk
Jelentés a halászati erőkifejtésről
(1) Az ellenőrzési rendelet 28. cikkében említett, halászati erőkifejtésről szóló jelentést a XVII. melléklettel összhangban kell megküldeni.
(2) Ha egy uniós halászhajó parancsnoka az ellenőrzési rendelet 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban rádión továbbít üzenetet az illetékes hatóságoknak, a tagállamok döntenek az igénybe veendő rádióállomásokról, és feltüntetik azokat az ellenőrzési rendelet 115. cikkében említett honlapon.
VI. FEJEZET
Korrekciós intézkedések
59. cikk
Általános elvek
Az ellenőrzési rendelet 37. cikkében említett korrekciós intézkedések kedvezményének igénybevételéhez a tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ellenőrzési rendelet 36. cikkével összhangban elrendelt halászati tilalom Hivatalos Lapban való közzétételétől számított egy hónapon belül értesítik a Bizottságot az elszenvedett sérelem mértékéről.
60. cikk
A rendelkezésre álló halászati lehetőségek kiosztása
(1) Ha a sérelmet nem orvosolták teljes mértékben vagy részben a 2371/2002/EK rendelet 20. cikke (5) bekezdésének megfelelő intézkedéssel, a Bizottság az e rendelet 59. cikkében említett információ kézhezvételét követően a lehető leghamarabb meghozza a szükséges intézkedéseket az okozott sérelem orvoslása érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések megállapítják:
a)
hogy melyik tagállam szenvedett sérelmet („sérelmet szenvedő tagállam”), és a kár összegét (a kvótacserével csökkentve);
b)
adott esetben azt, hogy melyik tagállam lépte túl halászati lehetőségeit („túlhalászó tagállam”), valamint a halászati lehetőségek túllépésének mértékét (a 2371/2002/EK rendelet 20. cikke (5) bekezdésének megfelelő cserével csökkentve);
c)
adott esetben a túlhalászó tagállam halászati lehetőségeiből a túllépett halászati lehetőségekkel arányosan levonandó mennyiségeket;
d)
adott esetben a sérelmet szenvedő tagállam halászati lehetőségeihez az elszenvedett sérelemmel arányosan hozzáadandó mennyiségeket;
e)
adott esetben a hozzáadás vagy levonás hatálybalépésének időpontját vagy időpontjait;
f)
adott esetben az elszenvedett sérelem orvoslására hozott más szükséges intézkedést.
VII. FEJEZET
Motorteljesítmény
61. cikk
A hajtómotor-teljesítmény hitelesítése
(1) Egy, az ellenőrzési rendelet 40. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett új, csere- vagy műszakilag átalakított hajtómotor legnagyobb folyamatos motorteljesítményének hitelesítését a 2930/86/EGK rendelettel (26) összhangban kell elvégezni.
(2) A hajtómotor akkor tekinthető az (1) bekezdés szerint műszakilag átalakítottnak, ha fő alkotórészeit (alkatrészeit), többek között, de nem kizárólag a befecskendező berendezéseit, szelepeit, turbófeltöltőjét, dugattyúját, hengerperselyét, hajtórúdját, hengerfejét átalakították vagy más, műszaki előírások hatálya alá tartozó, módosított névleges teljesítményt eredményező új alkatrésszel pótolták, vagy ha a motor beállításait, mint például a befecskendezők beállításait, a turbófeltöltő konfigurációját vagy a szelepek idővezérlését megváltoztatták. A műszaki átalakítás jellegét egyértelműen ki kell fejteni az (1) bekezdésben említett hitelesítés során.
(3) A halászati jogosítvány jogosultja új hajtómotor beszerelése előtt, illetve meglévő hajtómotor cseréje vagy műszaki átalakítása előtt tájékoztatja az illetékes hatóságokat.
(4) Ezt a cikket a halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá tartozó halászhajókra 2012. január 1-jétől kell alkalmazni. Más halászhajókra 2013. január 1-jétől alkalmazandó. Ez a cikk csak azokra a halászhajókra vonatkozik, amelyekbe - e rendelet hatálybalépését követően - új hajtómotort szereltek, illetve amelyeknek a meglévő hajtómotorját kicserélték vagy műszakilag átalakították.
62. cikk
Ellenőrzés és mintavételi terv
(1) A motorteljesítménynek az ellenőrzési rendelet 41. cikkével összhangban elvégzendő ellenőrzése céljából a tagállamok mintavételi tervet dolgoznak ki a flottájukba tartozó azon halászhajók vagy halászhajó-csoportok azonosítására, amelyeknél fennáll a veszélye, hogy kisebb hajtómotor-teljesítményt jelentenek be. A mintavételi terveknek legalább a következő magas kockázati kritériumokon kell alapulniuk:
a)
halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá tartozó halászterületeken halászó halászhajók, különösen azok, amelyeknek egyedi, kW-napban kifejezett erőkifejtést osztottak ki;
b)
a nemzeti vagy európai uniós jog szerint teljesítménykorlátozás hatálya alá tartozó halászhajók;
c)
azon halászhajók, amelyek tekintetében a hajó teljesítményének (kW) a hajó tonnatartalmához (BT) viszonyított aránya 50 %-kal alacsonyabb, mint az ugyanilyen típusú halászhajóra, halászeszközre és célfajra vonatkozó átlagos arány. Ezen elemzés céljából a tagállamok feloszthatják flottájukat a következő egy vagy több kritérium szerint:
i.
a nemzeti jog által meghatározott flottaszegmensek vagy igazgatási egységek;
ii.
hosszkategóriák;
iii.
tonnatartalom-kategóriák;
iv.
a használt halászeszközök;
v.
célfajok.
(2) A tagállamok saját belátásuk szerint további kockázati kritériumokat is figyelembe vehetnek.
(3) A tagállamok listát készítenek azokról a halászhajóikról, amelyek megfelelnek az (1) bekezdésben említett egy vagy több kockázati kritériumnak és adott esetben a (2) bekezdésben említett kockázati kritériumoknak.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett egy vagy több kockázati kritériumnak megfelelő halászhajó-csoportok mindegyike tekintetében a tagállamok véletlenszerű mintavételt végeznek. A minta mérete megegyezik az érintett csoportba tartozó halászhajók számának legközelebbi egész számra kerekített négyzetgyökével.
(5) A véletlenszerű mintába felvett minden halászhajó tekintetében a tagállamok ellenőrzik a birtokukban lévő, az ellenőrzési rendelet 41. cikkének (1) bekezdésében említett valamennyi műszaki dokumentumot. Az ellenőrzési rendelet 41. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett egyéb dokumentumok között a tagállamok különleges figyelmet fordítanak a motorgyártó katalógus szerinti előírásaira, ha azok rendelkezésre állnak.
(6) Ezt a cikket 2012. január 1-jétől kell alkalmazni. Az ellenőrzési rendelet 41. cikkének (2) bekezdésében említett fizikai ellenőrzéseknek prioritásként kell kezelniük a halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá tartozó halászatot végző vonóhálós halászhajókat.
63. cikk
Fizikai ellenőrzés
(1) Ha a hajtómotor teljesítményét a halászhajó fedélzetén mérik a hajtómotornak az ellenőrzési rendelet 41. cikkének (2) bekezdésében említett fizikai ellenőrzése keretében, a hajtómotor-teljesítményt a hajócsavar és a motor közötti leginkább hozzáférhető ponton lehet mérni.
(2) Ha a hajtómotor-teljesítményt a tengelykapcsoló mögött mérik, megfelelő korrekciót kell alkalmazni a mérésre, annak érdekében, hogy a hajtómotor-teljesítményt a 2930/86/EGK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében szereplő meghatározásnak megfelelően a motor kimenő tengelyén számítsák ki. Ez a korrekció figyelembe veszi a csökkentő áttételből eredő teljesítménycsökkenést, az áttétel gyártója által megadott hivatalos műszaki adatok alapján.
VIII. FEJEZET
A szabadidős horgászat ellenőrzése
64. cikk
Mintavételi tervek kidolgozása
(1) Az (5) bekezdésben említett adatok felhasználásának sérelme nélkül a tagállamok az ellenőrzési rendelet 55. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a helyreállítási tervek hatálya alá tartozó állományokból szabadidős horgászatot folytató hajókról ejtett fogások nyomon követése céljából kidolgozandó mintavételi tervekben rendelkeznek a kétéves adatgyűjtésről.
(2) A mintavételi tervekben alkalmazott módszereket egyértelműen meg kell határozni, és azoknak a lehetőségek szerint:
a)
időben állandónak kell lenniük;
b)
a régiókon belül szabványosnak kell lenniük;
c)
összhangban kell állniuk a megfelelő nemzetközi tudományos testületek vagy adott esetben azon regionális halászati gazdálkodási szervezet által megállapított minőségi szabványokkal, amely szervezeteknek az Európai Unió a szerződő fele vagy megfigyelője.
(3) A mintavételi tervnek tartalmaznia kell a helyreállítási tervek hatálya alá tartozó állományok becsléséhez, az alkalmazott halászeszközhöz és az érintett helyreállítási terv azon releváns földrajzi területéhez kapcsolódó mintavételi koncepciót, amely terülten ezeket a fogásokat ejtették.
(4) A tagállamok rendszeresen megbecsülik az összegyűjtött adatok hitelességét és pontosságát.
(5) Az (1) bekezdésben említett mintavételi tervek céljaira a tagállamok felhasználhatják a 199/2008/EK tanácsi rendeletben (27) megállapított többéves közösségi program szerint összegyűjtött adatokat, amennyiben ilyen adatok rendelkezésre állnak.
(6) Ezt a rendelkezést nem kell alkalmazni, ha valamely tagállam megtiltotta a helyreállítási terv hatálya alá tartozó állományok szabadidős horgászatát.
65. cikk
A mintavételi tervek bejelentése és értékelése
(1) A tagállamok a helyreállítási terv hatálybalépését követően tizenkét hónappal bejelentik mintavételi terveiket a Bizottságnak. Az e rendelet hatálybalépésekor már hatályos helyreállítási tervek tekintetében a mintavételi tervet e rendelet hatálybalépését követő tizenkét hónapon belül kell bejelenteni. A mintavételi tervek módosítását e módosítások hatálybalépése előtt kell bejelenteni.
(2) Az ellenőrzési rendelet 55. cikkének (4) bekezdésében előírt értékelésen felül a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság a következőket is értékeli:
a)
az (1) bekezdésben említett bejelentést követően, és azután ötévente a mintavételi tervek megfelelését az e rendelet 64. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kritériumoknak és követelményeknek;
b)
a mintavételi terv (1) bekezdésben említett módosításainak megfelelését az e rendelet 64. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kritériumoknak és követelményeknek.
(3) A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság szükség esetén javaslatot tesz a mintavételi terv javítására.
IV. CÍM
A FORGALMAZÁS ELLENŐRZÉSE
I. FEJEZET
Nyomon követhetőség
66. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában:
„halászati és akvakultúra-termékek”: a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel (28) létrehozott Kombinált Nómenklatúra 3. árucsoportjába, valamint 1604 és 1605 vámtarifaszáma alá tartozó bármely termék.
67. cikk
A tételekre vonatkozó információ
(1) A piaci szereplők az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (5) bekezdése szerinti, a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó információkat a halászati és akvakultúra-termékek tételekbe helyezésekor, de legkésőbb az első értékesítéskor adják meg.
(2) Az (1) bekezdésen túlmenően a piaci szereplők naprakésszé teszik a halászati és akvakultúra-termékek tételeinek az első értékesítést követő összevonásából vagy szétválasztásából eredő, az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (5) bekezdésében szerinti releváns információkat, amikor azok hozzáférhetővé válnak.
(3) Amennyiben az első értékesítést követően a tételek összevonása vagy szétválasztása következtében több halászhajó vagy akvakultúra-termelőhely halászati és akvakultúra-termékei összekeverednek, a piaci szereplőknek képeseknek kell lenniük arra, hogy azonosítsák az egyes tételek származását legalább az ellenőrzési rendelet 58. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett azonosítószámuk segítségével, és - az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (3) bekezdésével összhangban - lehetővé kell tenniük azok visszakövetését a fogási vagy lehalászási szakaszig.
(4) Az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (4) bekezdésében említett rendszereknek és eljárásoknak lehetővé kell tenniük a piaci szereplők számára, hogy azonosítsák a közvetlen beszállítót vagy beszállítókat, valamint a halászati és akvakultúra-termékek közvetlen vevőjét vagy vevőit, kivéve ha azok végső fogyasztók.
(5) A halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó, az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (5) bekezdésében említett információt a tétel címkézésén vagy csomagolásán, illetve a tételt kísérő kereskedelmi okmányon kell megadni. Azt olyan azonosító eszköz segítségével lehet a tételen feltüntetni, mint a kód, a vonalkód, az elektronikus chip vagy hasonló eszköz vagy jelölőrendszer. A tételre vonatkozó információknak a gyártás, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában a tételen kell maradniuk, olyan módon, hogy az illetékes hatóságok azokhoz bármikor hozzáférhessenek.
(6) A halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó, az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (5) bekezdése szerinti információkat a piaci szereplőknek olyan azonosító eszközzel kell a tételen feltüntetniük, mint a kód, vonalkód, az elektronikus chip vagy hasonló eszköz vagy jelölőrendszer:
a)
2013. január 1-jétől a többéves terv hatálya alá tartozó halászat esetében;
b)
2015. január 1-jétől az egyéb halászati és akvakultúra-termékek esetében.
(7) Amennyiben az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (5) bekezdésében említett információt a tételt fizikailag kísérő kereskedelmi okmányon adják meg, legalább az azonosítószámot fel kell tüntetni a megfelelő tételen.
(8) A tagállamok együttműködnek egymással annak biztosítására, hogy a tételen feltüntetett és/vagy a tételt fizikailag kísérő információhoz azon a tagállamon kívüli más tagállamok illetékes hatóságai is hozzáférjenek, amely tagállamban a halászati vagy akvakultúra-termékeket a tételbe tették, különösen, ha a tételen az információt olyan azonosító eszközzel tüntették fel, mint a kód, a vonalkód, az elektronikus chip vagy hasonló eszköz. Az ilyen eszközöket használó piaci szereplők gondoskodnak arról, hogy ezek kidolgozása nemzetközileg elismert szabványok és előírások alapján történjen.
(9) A fogások időpontjára vonatkozóan az ellenőrzési rendelet 58. cikke (5) bekezdésének d) pontjában említett információban szerepelhet több naptári nap vagy több fogási dátumnak megfelelő időszak.
(10) A beszállítókra vonatkozóan az ellenőrzési rendelet 58. cikke (5) bekezdésének f) pontjában említett információ a piaci szereplő e cikk (4) bekezdésében említett közvetlen beszállítójára vagy beszállítóira vonatkozik. Ez az információ adott esetben az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) II. mellékletének I. szakaszában említett azonosító jelölés segítségével adható meg.
(11) Az ellenőrzési rendelet 58. cikke (5) bekezdésének a)-f) pontjában felsorolt információk nem alkalmazandók:
a)
az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (30) 12. cikkének (5) bekezdésével összhangban a fogási tanúsítvány végrehajtásának hatálya alól kizárt, importált halászati és akvakultúra termékekre,
b)
az édesvízben kifogott vagy tenyésztett halászati és akvakultúra-termékekre, valamint
c)
a díszhalakra, a rákfélékre és a puhatestűekre.
(12) Az ellenőrzési rendelet 58. cikke (5) bekezdésének a)-h) pontjában felsorolt információk nem alkalmazandók a Kombinált Nómenklatúra 1604 és 1605 vámtarifaszáma alá tartozó halászati és akvakultúra-termékekre.
(13) Az ellenőrzési rendelet 58. cikkének alkalmazásában a releváns földrajzi területre vonatkozó információ:
a)
az ellenőrzési rendelet 4. cikkének 30. pontjában meghatározott releváns földrajzi terület az uniós jogszabályokban kvóta és/vagy minimális méret hatálya alá tartozó állományok vagy állománycsoportok fogásai esetében, vagy
b)
a 2065/2001/EK bizottsági rendelet (31) 5. cikkének megfelelő fogási terület, egyéb állományok vagy állománycsoportok esetében.
(14) A halászati és akvakultúra-termékek ellenőrzési rendelet 58. cikkének (8) bekezdésében említett kis mennyiségeinek értékét naptári naponként és végső fogyasztónként kell alkalmazni a halászhajó közvetlen értékesítéseire.
68. cikk
A fogyasztóknak szóló információk
(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ellenőrzési rendelet 58. cikkének (6) bekezdésében említett, a fajok kereskedelmi megnevezésére, tudományos nevére, a 2065/2001/EK rendelet 5. cikkében említett fogási területre és az előállítási módszerre vonatkozó információt feltüntessék a kiskereskedelmi értékesítésre felkínált halászati és akvakultúra-termékek - köztük importált termékek - címkéjén vagy megfelelő jelölésén.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, a faj tudományos neve kiskereskedelmi szinten olyan kiskereskedelmi tájékoztató eszközökkel adható meg a fogyasztók számára, mint a hirdetőtáblák vagy a plakátok.
(3) Ha egy halászati vagy akvakultúra-terméket korábban lefagyasztottak, az (1) bekezdésben említett címkén vagy megfelelő jelölésen a „kiolvasztott” kifejezést is fel kell tüntetni. E szövegezés hiánya kiskereskedelmi szinten arra utal, hogy a halászati és akvakultúra-termékeket korábban nem fagyasztották le és később nem olvasztották ki.
(4) A (3) bekezdéstől eltérve, a „kiolvasztott” kifejezést nem kell feltüntetni:
a)
egészségbiztonság céljából korábban lefagyasztott halászati és akvakultúra-termékeken, a 853/2004/EK rendelet III. mellékletének VIII. szakaszával összhangban, továbbá
b)
azokon a halászati és akvakultúra-termékeken, amelyeket a füstölési, sózási, főzési, pácolási, szárítási eljárást vagy ezen eljárások kombinációját megelőzően olvasztottak ki.
(5) Ezt a cikket nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 1604 és 1605 vámtarifaszáma alá tartozó halászati és akvakultúra-termékekre.
(6) Az e cikk hatálybalépésének időpontja előtt felcímkézett vagy megjelölt, az ellenőrzési rendeletnek a tudományos névre vonatkozó 58. cikke (5) bekezdése g) pontjának és h) pontjának, valamint az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének nem megfelelő halászati és akvakultúra-termékek a szóban forgó készletek erejéig hozhatók forgalomba.
II. FEJEZET
A halászati termékek mérlegelése
1. Szakasz
A mérlegelésre vonatkozó általános szabályok
69. cikk
Hatály
E rendelet 78-89. cikkének sérelme nélkül, az e fejezetben foglalt rendelkezéseket az uniós halászhajókról valamely tagállamban végrehajtott kirakodásokra, valamint az uniós halászhajókat érintő, valamely tagállam kikötőiben vagy partjához közeli helyeken végrehajtott átrakásokra, továbbá a halászati termékek uniós vizeken tartózkodó uniós halászhajókon történő mérlegelésére kell alkalmazni.
70. cikk
Mérlegelési nyilvántartás
(1) A halászati termékek forgalomba hozataláért vagy forgalomba hozatalát megelőző tárolásáért felelős, nyilvántartásba vett vevők, nyilvántartásba vett árverési központok, vagy más szervek vagy személyek, vagy adott esetben az uniós halászhajó parancsnoka nyilvántartja az ellenőrzési rendelet 60. és 61. cikkének megfelelően végzett mérlegelést, a következő információk feltüntetésével:
a)
a mérlegelt fajok FAO alpha-3 kódjai;
b)
a mérlegelés eredménye az egyes fajok minden mennyisége tekintetében a terméktömeg kilogrammjában kifejezve;
c)
annak a halászhajónak a külső azonosítószáma és neve, amelyről a mérlegelt mennyiség származik;
d)
a mérlegelt halászati termékek kiszerelése;
e)
a mérlegelés dátuma (éééé-hh-nn).
(2) A halászati termékek forgalomba hozataláért vagy forgalomba hozatalát megelőző tárolásáért felelős, nyilvántartásba vett vevők, nyilvántartásba vett árverési központok, vagy más szervek vagy személyek, vagy adott esetben az uniós halászhajó parancsnoka az (1) bekezdésben említett nyilvántartást három évig megőrzi.
71. cikk
A mérlegelés időzítése
(1) Ha a halászati termékeket uniós halászhajók között rakodják át, és a halászati termékek első kirakodására egy Európai Unión kívüli kikötőben kerül sor, a halászati termékeket a kikötőből vagy az átrakás helyéről történő elszállítása előtt kell mérlegelni.
(2) Amikor a halászati termékek mérlegelésére uniós halászhajó fedélzetén kerül sor az ellenőrzési rendelet 60. cikkének (3) bekezdésével összhangban, és azokat a kirakodást követően ismételten mérlegelik a szárazföldön, az ellenőrzési rendelet 60. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában a szárazföldi mérlegelés eredményeként kapott számadatot kell használni.
(3) A halászati napló adatainak az ellenőrzési rendelet 15. cikke szerinti elektronikus kitöltésére és továbbítására nem köteles uniós halászhajókra vonatkozó különös rendelkezések sérelme nélkül, a tagállamok előírhatják, hogy a parancsnok a mérlegelés előtt adja át a halászati napló másolatát a kirakodás szerinti tagállam illetékes hatóságainak.
72. cikk
Mérőrendszerek
(1) A tagállamok illetékes hatóságai valamennyi mérőrendszert kalibrálnak és leplombálnak a nemzeti rendszerrel összhangban.
(2) A mérőrendszerért felelős természetes vagy jogi személyek kalibrálási nyilvántartást vezetnek.
(3) Ha a mérlegelést szállítószalagos rendszerrel végzik, látható számlálót kell felszerelni, amely rögzíti a tömeg halmozott értékét. A számláló mérlegelés megkezdésekor leolvasható állását és a halmozott tömegértéket rögzíteni kell. A rendszer valamennyi használatát a mérlegelésért felelős természetes vagy jogi személy rögzíti a mérlegelési naplóban.
73. cikk
A fagyasztott halászati termékek mérlegelése
(1) E rendelet különös rendelkezéseinek, valamint különösen 70. és 74. cikkének sérelme nélkül, ha fagyasztott halászati termékek kirakodott mennyiségét mérlegelik, a ládákban vagy tömbökben kirakodott fagyasztott halászati termékek tömegének meghatározása úgy történhet, hogy fajonként - és adott esetben kiszerelésenként - a ládák vagy tömbök teljes számát meg kell szorozni a XVIII. mellékletben megállapított módszertan szerint számított ládánkénti vagy tömbönkénti átlagos nettó tömeggel.
(2) A halászati termékek mérlegelését végző természetes vagy jogi személyek kirakodásonként nyilvántartást vezetnek, amely a következőket tartalmazza:
a)
azon hajó neve és külső lajstromozási betű- és számjegyei, amelyből a halászati termékeket kirakodták;
b)
a kirakodott halfajok, valamint adott esetben a kirakodott halak kiszerelése;
c)
a XVIII. melléklet 1. pontjának rendelkezéseivel összhangban fajonként - és adott esetben kiszerelésenként - a tétel mérete és a raklap mintája;
d)
a mintában szereplő minden egyes raklap tömege és a raklapok átlagos tömege;
e)
a mintában szereplő egyes raklapokon található ládák vagy tömbök száma;
f)
a ládák táratömege, amennyiben ez eltér a XVIII. melléklet 4. pontjában megállapított táratömegtől;
g)
egy üres raklap átlagos tömege a XVIII. melléklet 3.b) pontjának rendelkezéseivel összhangban;
h)
a halászati termékek ládánkénti vagy tömbönkénti átlagos tömege fajonként és adott esetben kiszerelésenként.
74. cikk
Jég és víz
(1) Mérlegelés előtt a halászati termékek forgalomba hozataláért felelős, nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverési központok vagy más szervek vagy személyek biztosítják, hogy a halászati termékeket ésszerű mértékben megtisztítsák a jégtől, anélkül, hogy az a termék megromlásához vagy minőségének csökkenéséhez vezetne.
(2) A forgalomba hozatali, raktározási vagy feldolgozási pontra történő elszállítás céljából ömlesztve kirakodott nyílt tengeri fajokra vonatkozóan az e rendelet 78-89. cikkében említett különös szabályok sérelme nélkül, az össztömegből levont víz és jég össztömege nem haladja meg a 2 %-ot. A levont víz- és jégmennyiség százalékos arányát minden esetben rögzíteni kell a mérlegelési jegyzőkönyvben, a tömeg bejegyzése mellett. A nem nyílt tengeri fajok tekintetében nem kell jég- vagy vízmennyiséget levonni.
75. cikk
Az illetékes hatóságok általi hozzáférés
Az illetékes hatóságok mindig teljes körű hozzáféréssel rendelkeznek a mérőrendszerekhez, mérlegelési nyilvántartásokhoz, írásbeli nyilatkozatokhoz, valamint a halászati termékek tárolására és feldolgozására használt valamennyi helyiséghez.
76. cikk
Mintavételi tervek
(1) Az ellenőrzési rendelet 60. cikkének (1) bekezdésében említett mintavételi tervet és annak bármely lényeges módosítását a tagállamok a XIX. mellékletben ismertetett kockázatalapú módszertan szerint fogadják el.
(2) Az ellenőrzési rendelet 60. cikkének (3) bekezdésében említett mintavételi tervet és annak bármely lényeges módosítását a tagállamok a XX. mellékletben ismertetett kockázatalapú módszertan szerint fogadják el. Ha a fogásokat a fedélzeten mérlegelik, az ellenőrzési rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett hibahatárt nem kell alkalmazni, amikor a kirakodás utáni mérlegelés eredményeként kapott számadat nagyobb, mint a fedélzeti mérlegelés eredményeként kapott megfelelő számadat.
(3) Ha a tagállamok az ellenőrzési rendelet 60. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett mintavételi terveket kívánnak elfogadni, az e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül lehetőleg egyetlen, hároméves időszakra szóló mintavételi tervet nyújtanak be, amely kiterjed az összes érintett mérlegelési eljárásra. Ez a mintavételi terv különböző részekből állhat eltérő halászatok esetében.
(4) A (3) bekezdésben említett időpontot követően elfogadandó új mintavételi terveket, vagy a mintavételi tervek bármely módosítását az érintett év vége előtt három hónappal kell benyújtani jóváhagyásra.
77. cikk
A halászati termékeknek a kirakodási helyről való elszállítását követő mérlegelésére vonatkozó ellenőrzési tervek és programok
(1) Az ellenőrzési rendelet 61. cikkének (1) bekezdésében említett ellenőrzési tervet és annak bármely lényeges módosítását a tagállamok a XXI. mellékletben ismertetett kockázatalapú módszertan szerint fogadják el.
(2) Ha a tagállamok az ellenőrzési rendelet 61. cikkének (1) bekezdésében említett ellenőrzési terveket kívánnak elfogadni, tagállamonként egyetlen ellenőrzési tervet nyújtanak be, amely kiterjed az elszállítást követően mérlegelendő valamennyi halászatitermék-szállítmányra. Az ilyen ellenőrzési tervet e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül be kell nyújtani. Ez az egyetlen ellenőrzési terv különböző részekből állhat eltérő halászatok esetében.
(3) Az ellenőrzési rendelet 61. cikkének (2) bekezdésében említett közös ellenőrzési programot és annak bármely lényeges módosítását a tagállamok a XXII. mellékletben ismertetett kockázatalapú módszertan szerint fogadják el.
(4) Ha a tagállamok az ellenőrzési rendelet 61. cikkének (2) bekezdésében említett közös ellenőrzési programokat kívánnak elfogadni, azokat e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül nyújtják be.
(5) A (2) és (4) bekezdésben említett időpontot követően elfogadandó, a (2) bekezdésben említett bármely új ellenőrzési tervet vagy a (4) bekezdésben említett közös ellenőrzési programot, illetve e tervek vagy programok bármely módosítását az adott terv vagy program hatálybalépésének időpontját megelőző év vége előtt három hónappal kell benyújtani.
2. Szakasz
Egyes nyílt tengeri fajok mérlegelésére vonatkozó különös szabályok
78. cikk
A hering-, makréla- és fattyúmakréla-fogásokra vonatkozó mérlegelési eljárások alkalmazási köre
Az e szakaszban megállapított szabályokat az Európai Unióban vagy az uniós halászhajók által harmadik országokban kirakodott hering (Clupea harengus), makréla (Scomber scombrus) és fattyúmakréla (Trachurus spp.) vagy ezek kombinációi fogásainak mérlegelésére kell alkalmazni, amely fogásokra a következő területeken került sor:
a)
a hering tekintetében a következő ICES-övezetek: I, II, IIIa, IV, Vb, VI és VII;
b)
a makréla tekintetében a következő ICES-övezetek: IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV és a CECAF uniós vizei;
c)
a fattyúmakréla tekintetében: az ICES IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV övezet és a CECAF uniós vizei;
ha a kirakodásonkénti mennyiség meghaladja a 10 tonnát.
79. cikk
A hering-, makréla- és fattyúmakréla-fogások mérlegelésének kikötői
(1) Az e rendelet 78. cikkében említett fajok fogásait a kirakodáskor haladéktalanul mérlegelni kell. E fajok fogásai azonban mérlegelhetők az elszállítást követően, amennyiben:
-
valamely tagállamon belüli rendeltetési hely tekintetében az érintett tagállam az ellenőrzési rendelet 61. cikkének (1) bekezdésében említett ellenőrzési tervet fogadott el a XXI. mellékletben ismertetett kockázatalapú módszertan szerint,
-
egy másik tagállamon belüli rendeltetési hely tekintetében az érintett tagállamok az ellenőrzési rendelet 61. cikkének (2) bekezdésében említett közös ellenőrzési programot fogadtak el a XXII. mellékletben ismertetett kockázatalapú módszertan szerint,
és amennyiben ezt az ellenőrzési tervet vagy közös ellenőrzési programot a Bizottság jóváhagyta.
(2) Valamennyi tagállam meghatározza, hogy az e rendelet 78. cikkében említett fajok mérlegelésére melyik kikötőiben kerül sor, és biztosítja, hogy az e fajok bármely kirakodását e kikötőkben végezzék el. Ezeket a kikötőket a következők jellemzik:
a)
meghatározott kirakodási és átrakási idő;
b)
meghatározott kirakodási és átrakási hely;
c)
meghatározott vizsgálati és felügyeleti eljárások.
(3) Az érintett tagállamok átadják a Bizottságnak e kikötők listáját, és ismertetik az e kikötőkben alkalmazandó vizsgálati és felügyeleti eljárásokat, ideértve az e fajok egyes kirakodások alkalmával kirakodott mennyiségének rögzítésére és továbbítására vonatkozó feltételeket is.
(4) A kikötők listája és a (3) bekezdésben említett vizsgálati és felügyeleti eljárások bármely módosítását közölni kell a Bizottsággal, legalább az e módosítások hatálybalépését megelőző 15 nappal.
(5) A tagállamok biztosítják, hogy hajóik az e rendelet 78. cikkében említett fajokat az Európai Unión kívül azokban a kikötőkben rakodják ki, amelyeket az Európai Unióval e fajokat érintően megállapodást kötött harmadik országok a mérlegelésre kifejezetten kijelöltek.
(6) A Bizottság a (3) és (4) bekezdésben említett információt, valamint a harmadik országok által kijelölt kikötők listáját továbbítja valamennyi érintett tagállamnak.
(7) A tagállamok és a Bizottság hivatalos honlapjukon közzéteszik a kikötők listáját és annak módosításait.
80. cikk
Belépés egy tagállami kikötőbe
(1) A mérlegelés céljából a halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője az érintett kirakodási kikötőbe történő belépés előtt legalább négy órával tájékoztatja a következőkről azon tagállam illetékes hatóságait, amelyben a kirakodásra sor kerül:
a)
az a kikötő, amelyben kikötni szándékozik, a hajó neve, külső lajstromozási betű- és számjegyei;
b)
a kikötőbe érkezés várható ideje;
c)
a hajón tárolt hering, makréla és fattyúmakréla mennyisége az élőtömeg kilogrammjában kifejezve;
d)
az(ok) a releváns földrajzi terület(ek), ahol a fogást ejtették; az övezet az az alterület, körzet vagy alkörzet, amelyben az uniós jog értelmében fogási korlátozást kell alkalmazni.
(2) A halászati napló adatainak elektronikus rögzítésére kötelezett uniós halászhajó parancsnoka az (1) bekezdésben említett információt elektronikusan küldi meg a lobogó szerinti tagállamának. A tagállamok ezt az információt haladéktalanul megküldik annak a tagállamnak, ahol a kirakodást végre kell hajtani. A halászati naplónak az ellenőrzési rendelet 15. cikkében említett, elektronikus úton rögzített adatait és az (1) bekezdésben említett információkat egyetlen elektronikus üzenetben is el lehet küldeni.
(3) A tagállamok az (1) bekezdésben megállapítottnál rövidebb értesítési határidőt is előírhatnak. Ebben az esetben az érintett tagállamok a rövidebb értesítési határidő hatálybalépését megelőző 15 nappal tájékoztatják a Bizottságot. Ezt az információt az érintett tagállamok és a Bizottság közzéteszik honlapjukon.
81. cikk
Kirakodás
Az érintett tagállam illetékes hatóságai előírják, hogy az e rendelet 78. cikkében említett fogások kirakodása ne kezdődjék meg annak kifejezett engedélyezése előtt. Ha a kirakodás megszakad, annak újrakezdése is engedélyköteles.
82. cikk
Halászati napló
(1) A kikötőbe érkezéskor haladéktalanul, még a kirakodás megkezdése előtt a halászati napló adatainak elektronikus rögzítésére nem kötelezett halászhajó parancsnoka a kirakodási kikötőben bemutatja a halászati napló kitöltött, megfelelő oldalát vagy oldalait a tagállam illetékes hatósága általi vizsgálat céljából.
(2) A hajón tárolt heringre, makrélára és fattyúmakrélára vonatkozóan az e rendelet 80. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a kirakodás előtt bejelentett mennyiségeknek egyezniük kell a halászati naplóba a kirakodás befejezését követően bejegyzett mennyiségekkel.
83. cikk
A friss hering, makréla és fattyúmakréla mérlegelésére szolgáló közhasználatú mérőeszközök
E rendelet 72. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, közhasználatú mérőeszközök igénybevétele esetén az e rendelet 78. cikkében említett fogások mérlegelését végző természetes vagy jogi személyek mérlegelési jegyzőkönyvet bocsátanak a vevő rendelkezésére, amely tartalmazza a mérlegelés napját és időpontját, valamint a közúti tartálykocsi azonosítószámát. A mérlegelési jegyzőkönyv másolatát csatolni kell az eladási bizonylathoz vagy az átvételi nyilatkozathoz.
84. cikk
Magánhasználatú mérőeszközök friss halhoz
(1) Magánhasználatú mérőeszközök igénybevétele esetén e rendelet 72. cikkének rendelkezésein felül e cikk követelményeit is alkalmazni kell.
(2) Az e rendelet 78. cikkében említett fogások mérlegelését végző természetes vagy jogi személy minden egyes mérőrendszer tekintetében egybekötött, oldalszámozott nyilvántartást vezet. Ezt a nyilvántartást az egyedi kirakodás mérlegelésének befejezését követően haladéktalanul, de legkésőbb a mérlegelés befejezésének napján helyi idő szerint 23.59-ig ki kell tölteni. E nyilvántartás a következőket tartalmazza:
a)
azon hajó neve és külső lajstromozási betű- és számjegyei, amelyből az e rendelet 78. cikke szerinti fogásokat kirakodták;
b)
a közúti tartálykocsik és rakományuk egyedi azonosítószáma, ha az e rendelet 78. cikkében említett fogásokat az e rendelet 79. cikkével összhangban mérlegelés előtt szállították el a kirakodási kikötőből. A közúti tartálykocsik minden egyes rakományát külön mérlegelik, és külön veszik nyilvántartásba. A közúti tartálykocsi ugyanazon hajóról származó valamennyi rakományának össztömegét azonban összesítve is lehet rögzíteni, ha a közúti tartálykocsi rakományát megszakítás nélkül, egymás után mérlegelik;
c)
a halfajok;
d)
az egyes kirakodott mennyiségek tömege;
e)
a mérlegelés megkezdésének és befejezésének napja és időpontja.
(3) E rendelet 72. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, ha a mérlegelést szállítószalagos rendszerrel végzik, a rendszer minden használatáról bejegyzés készül az egybekötött, oldalszámozott mérlegelési nyilvántartásban.
85. cikk
A fagyasztott hal mérlegelése
Ha fagyasztott hering, makréla és fattyúmakréla kirakodott mennyiségét mérlegelik, a ládákban kirakodott fagyasztott hal tömegének meghatározása fajonként történik, e rendelet 73. cikkével összhangban.
86. cikk
Mérlegelési nyilvántartás vezetése
Az e rendelet 84. cikkének (3) bekezdésében és 85. cikkében előírt minden mérlegelési nyilvántartást és a fuvarokmányok másolatát az e rendelet 79. cikkének (1) bekezdésében említett ellenőrzési terv vagy közös ellenőrzési program részeként hat évig meg kell őrizni.
87. cikk
Értékesítési bizonylat és átvételi nyilatkozat
Az értékesítési bizonylatok és átvételi nyilatkozatok benyújtásáért felelős természetes vagy jogi személyek az e rendelet 78. cikkében említett fajok tekintetében kérelemre benyújtják ezeket a nyilatkozatokat az érintett tagállam illetékes hatóságainak.
88. cikk
Keresztellenőrzések
Az ellenőrzési rendelet 109. cikkében említett számítógépes adatbázis létrehozásáig az illetékes hatóságok igazgatási keresztellenőrzést hajtanak végre minden kirakodás tekintetében, a következők összevetésével:
a)
a hering, makréla és fattyúmakréla e rendelet 80. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett kirakodás előtti értesítésben megjelölt fajonkénti mennyisége, és a halászati naplóban rögzített mennyiségek;
b)
a hering, makréla és fattyúmakréla halászati naplóban rögzített fajonkénti mennyisége, és a kirakodási nyilatkozatban rögzített mennyiség;
c)
a hering, makréla és fattyúmakréla kirakodási nyilatkozatban rögzített fajonkénti mennyisége, és az átvételi nyilatkozatban vagy értékesítési bizonylaton rögzített mennyiség;
d)
a halászati naplóban rögzített fogási terület és az érintett hajóra vonatkozó VMS-adatok.
89. cikk
A mérlegelés nyomon követése
(1) A hajóról származó hering-, makréla- és fattyúmakréla-fogások mérlegelését fajonként követik nyomon. Azon hajók esetében, amelyekről a halak szivattyúzással kerülnek partra, a teljes kirakodást nyomon kell követni. Fagyasztott hering, makréla és fattyúmakréla kirakodása esetében valamennyi ládát meg kell számolni, és a ládák átlagos nettó tömegének a XVIII. mellékletben előírt kiszámítási módszerét nyomon kell követni.
(2) Az e rendelet 88. cikkében említetteken túlmenően a következő adatok tekintetében is keresztellenőrzést kell végezni:
a)
a hering, makréla és fattyúmakréla állami vagy magánlétesítményekben végzett mérlegelésének nyilvántartásában rögzített fajonkénti mennyiség és az átvételi nyilatkozatban vagy értékesítési bizonylaton rögzített fajonkénti mennyiség;
b)
a hering, makréla és fattyúmakréla bármely fuvarokmányban rögzített fajonkénti mennyisége, az e rendelet 79. cikkének (1) bekezdésében említett ellenőrzési terv vagy közös ellenőrzési program részeként;
c)
az e rendelet 84. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban nyilvántartásba vett közúti tartálykocsik egyedi azonosítószáma.
(3) Meg kell győződni arról, hogy a kirakodás befejezését követően a hajóban nem maradt hal.
(4) Az e cikk és az e rendelet 107. cikke szerinti valamennyi nyomon követési tevékenységet dokumentálni kell. Ezt a dokumentációt hat évig meg kell őrizni.
III. FEJEZET
Értékesítési bizonylatok
90. cikk
Általános szabályok
(1) Az értékesítési bizonylaton az ellenőrzési rendelet 64. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett egyedek számát kell feltüntetni, ha az adott kvótát egyedalapon kezelik.
(2) Az ellenőrzési rendelet 64. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett kiszerelés típusának tartalmaznia kell a kiszerelési állapotot az I. mellékletben meghatározottak szerint.
(3) Az ellenőrzési rendelet 64. cikke (1) bekezdésének l) pontjában említett árakat azon tagállam pénznemében kell feltüntetni, amelyben az értékesítésre sor kerül.
91. cikk
Az értékesítési bizonylatok formátuma
(1) A tagállamok meghatározzák az értékesítési bizonylatoknak az ellenőrzési rendelet 63. cikkében említettek szerinti elektronikus kitöltéséhez és továbbításához használandó formátumot.
(2) Az ebben a fejezetben említett információk tagállamok közötti cseréje a XII. mellékletben meghatározott formátumban történik, amelyből bővíthető jelölőnyelv (XML) származtatható. A tagállamok közötti, illetve a tagállamok, a Bizottság és a Bizottság által kijelölt szerv közötti elektronikus adatcseréhez alkalmazandó XML-szabványt a Bizottság határozza meg a tagállamokkal folytatott konzultációt követően.
(3) Az (1) bekezdésben említett formátum módosításait egyértelműen azonosítani kell és meg kell jelölni frissítésének napjával. Ezek a módosítások legkorábban a róluk szóló döntést követően hat hónappal lépnek hatályba.
(4) Ha egy tagállam egy másik tagállamtól elektronikus információt kap, gondoskodnia kell az illető tagállam illetékes hatóságai részére küldendő válaszüzenetről. A válaszüzenet az információ beérkezését nyugtázza.
(5) A XII. mellékletben feltüntetett, az uniós szabályok szerint a nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverési központok vagy a tagállamok által erre felhatalmazott egyéb szervek vagy személyek számára az értékesítési bizonylataikban kötelezően rögzítendő adatelemek a tagállamok közötti információcsere során is kötelezőek.
(6) A tagállamok:
a)
gondoskodnak arról, hogy az e fejezettel összhangban fogadott adatokat számítógéppel olvasható formában rögzítsék, és azokat legalább három évig biztonságos számítógépes adatbázisokban tárolják;
b)
meghoznak minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy ezeket az adatokat kizárólag hivatalos célokra használják fel, továbbá
c)
minden szükséges technikai intézkedést meghoznak az ilyen adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéstől, véletlen elveszítéstől, sérüléstől, terjesztéstől vagy az azokhoz történő jogosulatlan hozzáféréstől való védelme érdekében.
(7) Minden tagállamban az ellenőrzési rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett egyetlen hatóság felelős az ebben a fejezetben meghatározott adatok továbbításáért, fogadásáért, kezeléséért és feldolgozásáért.
(8) A tagállamok e rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül kicserélik a (7) bekezdésben említett hatóságok kapcsolattartási adatait, és arról tájékoztatják a Bizottságot és az általa kijelölt szervet.
(9) A (7) és (8) bekezdésben említett információkban bekövetkezett változásokat azok hatályossá válása előtt közölni kell a Bizottsággal, az általa kijelölt szervvel és a többi tagállammal.
(10) Az elektronikus rögzítési és továbbítási kötelezettség hatálya alá nem tartozó értékesítési bizonylatok formátumát a tagállamok határozzák meg. Ezeknek az értékesítési bizonylatoknak legalább az ellenőrzési rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében foglalt információkat tartalmazniuk kell.
V. CÍM
FELÜGYELET
I. FEJEZET
Felügyeleti jelentések
92. cikk
A felügyeleti jelentésben rögzítendő információ
(1) Az ellenőrzési rendelet 71. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett felügyeleti jelentést e rendelet XXIII. mellékletével összhangban kell elkészíteni.
(2) A tagállamok a felügyeleti jelentéseikben szereplő adatokat feltöltik az ellenőrzési rendelet 78. cikkében említett elektronikus adatbázisba, és biztosítják az e rendelet XXIV. mellékletének 2. pontjában említett funkciókat. Ebben az adatbázisban legalább a XXIII. mellékletben feltüntetett információkat kell rögzíteni. Ezen túlmenően papíralapú felügyeleti jelentéseket is be lehet olvasni az adatbázisba.
(3) A jelentésekben szereplő adatokat legalább három évig hozzáférhetővé kell tenni az adatbázisban.
(4) Az (1) bekezdésben említett felügyeleti jelentés kézhezvételekor a lobogó szerinti tagállam a lehető leghamarabb vizsgálatot indít azon halászhajói tevékenységére vonatkozóan, amelyekre a felügyeleti jelentés hivatkozik.
(5) Az (1) bekezdést azon regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni, amelyeknek az Európai Unió szerződő fele.
II. FEJEZET
Megfigyelő ellenőrök
93. cikk
A megfigyelő ellenőrökre vonatkozó általános szabályok
(1) A regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított, vagy egy harmadik országgal közösen elfogadott különös szabályok sérelme nélkül, a megfigyelő ellenőrzési program alkalmazása tekintetében kiválasztott uniós halászhajók fedélzetén legalább egy megfigyelő ellenőr tartózkodik a programban megállapított ideig.
(2) A tagállamok kijelölik a megfigyelő ellenőröket és biztosítják, hogy azok képesek legyenek feladataik ellátására. A tagállamok különösen a megfigyelő ellenőrök érintett uniós halászhajókra történő eljuttatásáról és visszaszállításukról gondoskodnak.
(3) A megfigyelő ellenőrök az ellenőrzési rendelet 73. cikkében és az e rendelet 95. cikkében megállapítottakon felül más feladatokat nem látnak el, kivéve, ha más feladatokat uniós megfigyelő ellenőrzési program értelmében, vagy valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet működési területe alá tartozó, vagy harmadik országgal kötött kétoldalú megállapodás keretében létrehozott megfigyelési program részeként kell elvégezni.
(4) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a megfigyelő ellenőrök a feladatuk ellátásához a halászhajó kommunikációs rendszerétől független kommunikációs eszközzel rendelkezzenek.
(5) A szabályok nem érintik a halászhajó parancsnokának azon hatáskörét, hogy egy személyben felelős a hajó műveleteiért.
94. cikk
A megfigyelő ellenőrök függetlensége
Annak érdekében, hogy a megfigyelő ellenőrök az ellenőrzési rendelet 73. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint ne álljanak kapcsolatban az uniós halászhajó tulajdonosával, az azt üzemeltető piaci szereplővel, parancsnokával vagy a legénység valamely tagjával, nem lehetnek:
-
azon uniós halászhajó parancsnokának vagy a legénység bármely más tagjának, a parancsnok képviselőjének, az uniós halászhajó tulajdonosának vagy az azt üzemeltető piaci szereplőnek a rokonai vagy alkalmazottai, amely uniós halászhajóra kiküldték őket,
-
azon uniós halászhajó parancsnoka vagy a legénység bármely más tagja, a parancsnok képviselője, a halászhajó tulajdonosa vagy az azt üzemeltető piaci szereplő által ellenőrzött társaság alkalmazottai, amely uniós halászhajóra kiküldték őket.
95. cikk
A megfigyelő ellenőrök feladatai
(1) A megfigyelő ellenőrök ellenőrzik a kiküldetésük szerinti uniós halászhajó megfelelő dokumentumait, és rögzítik a halászati tevékenységeit, amint azokat a XXV. melléklet felsorolja.
(2) Az uniós halászhajó fedélzetén tartózkodó megfigyelő ellenőrök adott esetben rövid eligazítást tartanak az érintett halászhajó vizsgálatára készülő tisztviselők számára, azok fedélzetre érkezésekor. Ha az uniós halászhajó fedélzeti létesítményei lehetővé teszik, illetve adott esetben a rövid eligazításra zárt értekezlet keretében kerül sor.
(3) A megfigyelő ellenőrök az ellenőrzési rendelet 73. cikkének (5) bekezdésében említett jelentést a XXVI. mellékletben ismertetett formanyomtatvány alkalmazásával készítik el. Ezt a jelentést haladéktalanul, de legkésőbb a megbízatásuk lejártát követő 30 napon belül megküldik hatóságaiknak és a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak. Az illetékes hatóságaik a jelentést kérelemre a parti tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv rendelkezésére bocsátják. A jelentések többi tagállam rendelkezésére bocsátott másolatai nem tartalmazhatják azokat a helyszíneket, ahol a fogásokra sor került az egyes halászati műveletek kezdeti és végső helyzetének vonatkozásában, de tartalmazhatják ICES-körzetenként vagy adott esetben más övezetenként és fajonként a napi fogások összes mennyiségét az élőtömeg-egyenérték kilogrammjában kifejezve.
96. cikk
Kísérleti projektek
Az Unió a 861/2006/EK rendelet 8. cikke a) pontjának iii. alpontjával összhangban pénzügyi támogatást nyújthat megfigyelő ellenőrök kiküldésével járó kísérleti projektekhez.
VI. CÍM
VIZSGÁLAT
I. FEJEZET
A vizsgálatok lefolytatása
1. Szakasz
Általános rendelkezések
97. cikk
A tengeri vagy szárazföldi vizsgálatok lefolytatására felhatalmazott tisztviselők
(1) Az ellenőrzési rendelet 74. cikkében említett vizsgálatok elvégzéséért felelős tisztviselők a tagállamok illetékes hatóságai általi felhatalmazással rendelkeznek. E célból a tagállamok szolgálati igazolvánnyal látják el tisztviselőiket, amelyen feltüntetik a tisztviselők személyazonosságát és azt, hogy milyen minőségben járnak el. A szolgálatot teljesítő tisztviselők mindegyike magánál hordja a szolgálati igazolványt, és a vizsgálat során a legkorábbi lehetőség alkalmával felmutatja.
(2) A tagállamok biztosítják tisztviselőik számára az ellenőrzés, vizsgálat és végrehajtás e rendelet szerinti lefolytatásához, és a közös halászati politikai szabályai betartásának biztosításához szükséges megfelelő hatáskört.
98. cikk
Általános elvek
(1) A többéves tervekben foglalt rendelkezések sérelme nélkül, a tagállamok illetékes hatóságai valamennyi rendelkezésre álló információ felhasználásával kockázatalapú megközelítést fogadnak el a vizsgálati célcsoportok kiválasztásához. E megközelítésnek megfelelően a tisztviselők az e fejezetben megállapított szabályokkal összhangban vizsgálatokat folytatnak.
(2) A többéves tervekben foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok összehangolják ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási tevékenységeiket. Ebből a célból az ellenőrzési rendelet 46. cikkében említett nemzeti ellenőrzési cselekvési programokat és az ellenőrzési rendelet 94. cikkében említett közös ellenőrzési programokat fogadnak el és hajtanak végre, amelyek kiterjednek mind a tengeren, mind a szárazföldön folytatott tevékenységekre, a közös halászati politika szabályai betartásának biztosításához szükséges mértékben.
(3) A kockázatalapú ellenőrzési és végrehajtási stratégiára is figyelemmel, az egyes tagállamok tárgyilagosan végzik el a szükséges vizsgálati tevékenységeket, hogy megelőzzék a közös halászati politika szabályainak nem megfelelő tevékenységekből származó halászati termékek fedélzeten tárolását, átrakását, kirakodását, ketrecekbe vagy halgazdaságokba történő áthelyezését, feldolgozását, szállítását, tárolását, forgalmazását és raktározását.
(4) A vizsgálatokat oly módon kell lefolytatni, hogy a lehetséges mértékben megakadályozzák a vizsgált halászati termékek higiéniájára és minőségére gyakorolt negatív hatást.
(5) A tagállamok biztosítják, hogy a halászati vonatkozású nemzeti információs rendszerek - az ellenőrzési rendelet 111. cikkével összhangban - lehetővé tegyék a kikötő szerinti állam hatósága által végzett vizsgálatról szóló információk közvetlen elektronikus cseréjét egymással, a többi tagállammal, a Bizottsággal és adott esetben az általa kijelölt szervvel.
99. cikk
A tisztviselő kötelezettségei a vizsgálat előtti szakaszban
Amennyiben lehetséges, a vizsgálat előtti szakaszban a tisztviselők összegyűjtik a rendelkezésre álló összes megfelelő információt, ideértve a következőket:
a)
a halászati jogosítványok és a halászati engedélyek;
b)
az aktuális halászati útnak megfelelő VMS-információ;
c)
légi felügyelet és más észlelőtevékenységek;
d)
korábbi vizsgálati jegyzőkönyvek, és az érintett uniós halászhajóval kapcsolatban a lobogó szerinti tagállam honlapjának biztonságos részén rendelkezésre álló információk.
100. cikk
A vizsgálat lefolytatására felhatalmazott tisztviselő kötelezettségei
(1) A vizsgálatok lefolytatására felhatalmazott tisztviselők a vizsgálati jelentés megfelelő vizsgálati moduljában ellenőrzik és feljegyzik a XXVII. mellékletben meghatározott releváns tételeket. E célból a nemzeti joggal összhangban fényképeket, video- és hangfelvételeket készíthetnek, valamint adott esetben mintákat vehetnek.
(2) A tisztviselők nem sérthetik a piaci szereplők azon jogát, hogy a lobogó szerinti állam illetékes hatóságaival kommunikáljanak a vizsgálati műveletek során.
(3) A tisztviselők figyelembe veszik a vizsgálandó halászhajó fedélzetén tartózkodó megfigyelő ellenőrök által az e rendelet 95. cikkének (2) bekezdésével összhangban átadott bármely információt.
(4) A vizsgálat befejeztével a tisztviselők adott esetben kikérdezik a piaci szereplőket az adott körülményekre vonatkozó halászati szabályozásokról.
(5) A tisztviselők a vizsgálat befejeztével a lehető leghamarabb elhagyják a halászhajót vagy a vizsgált helyszínt, ha nem tárnak fel nyilvánvaló jogsértésre utaló bizonyítékot.
101. cikk
A tagállamok, a Bizottság és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal kötelezettségei
(1) A tagállamok illetékes hatóságai, valamint adott esetben a Bizottság és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal biztosítják, hogy tisztviselőik udvariasan, készségesen, szakszerűen és magas színvonalon folytassák le a vizsgálatokat.
(2) Az egyes tagállamok illetékes hatóságai eljárásokat állapítanak meg annak biztosítására, hogy a piaci szereplőknek a hatósági tisztviselők által végzett vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatos panaszait tisztességesen és alaposan kivizsgálják a nemzeti joggal összhangban.
(3) A halászhajó lobogója szerinti tagállammal folytatott megfelelő egyeztetésre is figyelemmel, a parti tagállamok meghívhatják a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak tisztviselőit, hogy részt vegyenek az említett tagállam halászhajóin lefolytatott vizsgálatokban, amíg azok a hajók a parti tagállam vizein közlekednek, vagy kikötőiben rakodnak ki.
2. Szakasz
A tengeren végzett vizsgálatok
102. cikk
A tengeren végzett vizsgálatokra vonatkozó általános szabályok
1. (1) Az ellenőrzési, illetve felügyeleti céllal használt hajókon jól láthatóan el kell helyezni a XXVIII. mellékletben szereplő árbocszalagot vagy jelet.
2. (2) A vizsgálatot végző tisztviselők szállítását megkönynyítő kísérőhajók hasonló, a kísérőhajó méretéhez igazodó lobogó vagy árbocszalag alatt hajóznak, hogy jelezzék, hogy halászati vizsgálati feladatot látnak el.
(3) Az ellenőrhajón szolgálatot teljesítő személyek kellő mértékben figyelembe veszik a hajózás szabályait, és a halászhajótól biztonságos távolságban manővereznek a tengeren való összeütközések elkerülésére vonatkozó nemzetközi szabályokkal összhangban.
103. cikk
A halászhajók fedélzetére lépés a tengeren
(1) A vizsgálat lefolytatásáért felelős tisztviselők biztosítják, hogy ne kerüljön sor olyan intézkedésre, amely veszélyeztetheti a halászhajó és legénysége biztonságát.
(2) A tisztviselők nem követelhetik meg annak a halászhajónak a parancsnokától, amelynek a fedélzetére lépnek vagy amelynek a fedélzetét elhagyják, hogy halászat közben megálljon vagy manőverezzen, vagy a halászeszközök kivetését vagy fedélzetre húzását leállítsa. A tisztviselők ugyanakkor a biztonságos fedélzetre lépés vagy a hajó biztonságos elhagyásának lehetővé tétele érdekében megkövetelhetik a halászeszközök kivetésének megszakítását vagy késleltetését addig az időpontig, amíg a halászhajó fedélzetére lépnek vagy azt elhagyják. Fedélzetre lépés esetén ez a késedelem nem haladhatja meg a 30 percet attól az időponttól számítva, amikor a tisztviselők a halászhajó fedélzetére lépnek, kivéve ha jogsértést tártak fel. Ez a rendelkezés nem érinti a tisztviselők azon lehetőségét, hogy megköveteljék a halászeszköz vizsgálati célra történő fedélzetre húzását.
104. cikk
Fedélzeti tevékenységek
(1) Vizsgálataik lefolytatása során a tisztviselők ellenőrzik és feljegyzik az e rendelet XXVII. mellékletében szereplő vizsgálati jelentés megfelelő moduljában előírt valamennyi megfelelő tételt.
(2) A tisztviselők megkövetelhetik a parancsnoktól, hogy valamely halászeszközt vizsgálati célra a fedélzetre húzzon.
(3) A vizsgálatot lefolytató egység általában két tisztviselőből áll. A vizsgálatot lefolytató egységhez szükség esetén további tisztviselők csatlakozhatnak.
(4) A vizsgálat legfeljebb négy órán át tart, vagy addig, amíg a hálót a fedélzetre nem húzzák és a hálót és a fogásokat át nem vizsgálják, attól függően, hogy melyik a hosszabb időtartam. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó abban az esetben, ha nyilvánvaló jogsértést tárnak fel, vagy ha a tisztviselőknek további információra van szükségük.
(5) Nyilvánvaló jogsértés feltárása esetén nem eltávolítható azonosító jelek és plombák rögzíthetők a halászeszköz vagy a halászhajó bármely részén, azon belül a halászati termékek tartályain és az esetleges elhelyezésükre szolgáló kamrá(k)ban, és a tisztviselő(k) a fedélzeten maradhat(nak) a nyilvánvaló jogsértés valamennyi bizonyítékénak biztonságát és tartósságát garantáló megfelelő intézkedések elvégzéséhez szükséges ideig.
3. Szakasz
A kikötőben végzett vizsgálatok
105. cikk
A vizsgálat előkészítése
(1) Az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programokban és az 1005/2008/EK rendelet 9. cikkében meghatározott referenciaértékek sérelme nélkül, a halászhajó vizsgálatára a kikötőben vagy a kirakodáskor kerül sor, a következő alkalmakkor:
a)
a kockázatalapú igazgatásra épülő mintavételezési módszernek megfelelően rendszeresen; vagy
b)
ha felmerül a gyanú, hogy a közös halászati politika szabályait nem tartják be.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetekben, és e rendelet 106. cikke (2) bekezdése utolsó mondatának sérelme nélkül, a tagállamok illetékes hatóságai biztosítják, hogy tisztviselőik jelen legyenek a kikötőben a vizsgálandó halászhajó beérkezésekor.
(3) Az (1) bekezdés nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy a tagállamok szúrópróbaszerű vizsgálatokat folytassanak.
106. cikk
A kikötőben végzett vizsgálatok
(1) A vizsgálatok lefolytatása során a tisztviselők ellenőrzik és feljegyzik az e rendelet XXVII. mellékletében szereplő vizsgálati jelentés megfelelő moduljában felsorolt valamennyi megfelelő tételt. A tisztviselők kellően figyelembe veszik a vizsgált halászhajóra vonatkozó egyedi követelményeket, különös tekintettel a többéves tervekben foglalt megfelelő rendelkezésekre.
(2) A kirakodás vizsgálatakor a tisztviselők nyomon követik a teljes kirakodási folyamatot a megfelelő művelet kezdetétől a végéig. Keresztellenőrzést kell végezni a halászati termékek kirakodására vonatkozó, beérkezést megelőző értesítésben szereplő fajonkénti mennyiségek, a halászati naplóban szereplő fajonkénti mennyiségek és a kirakodott vagy adott esetben átrakott fajonkénti mennyiségek között. Ez a rendelkezés nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy egy vizsgálatra a kirakodás megkezdését követően kerüljön sor.
(3) A tagállamok biztosítják a halászati tevékenységekkel és a halászati termékek azt követő feldolgozásával összefüggésben használt helyiségek hatékony vizsgálatát és ellenőrzését.
107. cikk
Egyes nyílt tengeri fajok kirakodásának vizsgálata
Az e rendelet IV. címe II. fejezetének 2. szakaszában említett hering, makréla és fattyúmakréla kirakodásai tekintetében a tagállami illetékes hatóságok biztosítják, hogy e kirakodott halak mennyiségének legalább 15 %-át és e halak kirakodásainak legalább 10 %-át átvizsgálják.
4. Szakasz
A szállítás vizsgálata
108. cikk
Általános elvek
(1) A többéves tervekben foglalt rendelkezések sérelme nélkül a szállítás vizsgálatára bárhol és bármikor sor kerülhet a kirakodás helyétől a halászati termékeknek az értékesítés vagy feldolgozás helyére történő beérkezéséig. A vizsgálatok lefolytatása során meg kell hozni a szükséges intézkedéseket a vizsgált halászati termékek hűtési lánca fenntartásának biztosítására.
(2) A többéves tervekben, nemzeti ellenőrzési tervekben, vagy egyedi ellenőrzési és vizsgálati programokban foglalt rendelkezések sérelme nélkül, a szállítás vizsgálata ahol csak lehet, kiterjed a szállított termékek fizikai átvizsgálására is.
(3) A szállított halászati termékek fizikai átvizsgálása magában foglalja a szállított tétel vagy tételek különböző részeinek szempontjából reprezentatív mintavételt is.
(4) A szállítás vizsgálatának lefolytatása során a tisztviselők ellenőrzik és feljegyzik az ellenőrzési rendelet 68. cikkének (5) bekezdésében említett valamennyi tételt és az e rendelet XXVII. mellékletében szereplő vizsgálati jelentés moduljában említett valamennyi megfelelő tételt. Ennek során meggyőződnek arról, hogy a szállított halászati termékek mennyisége megfelel a fuvarokmányon feltüntetett adatoknak.
109. cikk
Leplombált szállítójárművek
(1) Ha a járművet vagy a szállítótartályt leplombálták a rakomány manipulálásának elkerülése érdekében, a tagállamok illetékes hatóságai gondoskodnak arról, hogy a plombák sorszámát feljegyezzék a fuvarokmányra. A tisztviselők megvizsgálják, hogy a plombák érintetlenek-e, és hogy a sorszámuk megfelel-e a fuvarokmányon feltüntetett adatoknak.
(2) Ha a rakomány átvizsgálásának megkönnyítése érdekében a plombákat eltávolítják, mielőtt a rakomány beérkezne rendeltetési helyére, a tisztviselők új plombát helyeznek az eredeti helyére, feljegyzik a plomba adatait és az eredeti plomba eltávolításának indokait a fuvarokmányra.
5. Szakasz
Piaci vizsgálatok
110. cikk
Általános elvek
A hűtőházak, nagy- és kiskereskedelmi piacok, éttermek, és halak kirakodást követő tárolására és/vagy értékesítésére szolgáló egyéb helyiségek ellenőrzésekor a tisztviselők ellenőrzik és feljegyzik az e rendelet XXVII. mellékletében szereplő megfelelő vizsgálati modulban felsorolt valamennyi megfelelő tételt.
111. cikk
További módszerek és technológiák
A XXVII. mellékletben felsoroltakon felül a tagállamok felhasználhatnak más rendelkezésre álló módszereket és technológiákat a halászati termékek, azok forrása vagy eredete, a beszállítók és a halászhajók vagy termelőegységek azonosítására és ellenőrzésére.
112. cikk
A piacról kivont halászati termékek ellenőrzése
A tisztviselők ellenőrzik, hogy a 104/2000/EK tanácsi rendelet (32) 17. cikkének megfelelően az értékesítésből kivont halászati termékeket a 2493/2001/EK bizottsági rendelet (33) rendelkezéseivel összhangban hozzák-e forgalomba.
II. FEJEZET
A piaci szereplők kötelességei
113. cikk
A piaci szereplők általános kötelességei
(1) Valamely tagállam joghatósági területén tevékenykedő bármely piaci szereplő vizsgálat alá vonható a közös halászati politika szerinti kötelezettségei tekintetében.
(2) A vizsgálat alá vont valamennyi piaci szereplő:
a)
megkönnyíti a tisztviselők munkáját, és kérelemre biztosítja számukra a szükséges információkat és a közös halászati politika szabályaival összhangban a halászati tevékenységek tekintetében elektronikusan vagy papíralapon kitöltendő és megőrizendő dokumentumokat, ideértve adott esetben azok másolatait vagy a megfelelő adatbázisokhoz való hozzáférést;
b)
megkönnyíti a belépést a hajónak a halászati és feldolgozási tevékenységekkel összefüggésben vagy azokhoz kapcsolódóan használt valamennyi részébe, az ilyen helyiségekbe és a feljutást bármely ilyen szállítóeszközre, többek között légi járművekre vagy légpárnás hajókra;
c)
gondoskodik a tisztviselők állandó biztonságáról, és aktívan segítséget nyújt a tisztviselőknek, illetve együttműködik velük vizsgálati feladataik ellátásában;
d)
nem gátolhatja, nem félemlítheti meg és nem zavarhatja a vizsgálatot folytató tisztviselőket, illetve erre nem szólíthat fel más személyt, továbbá megakadályozza, hogy más személy gátolja, megfélemlítse vagy megzavarja őket;
e)
amennyiben lehetséges, elszigetelt értekezési helyet biztosít a megfigyelő ellenőr által a tisztviselők számára tartott, e rendelet 95. cikkének (2) bekezdésében említett eligazítás céljára.
114. cikk
A parancsnok kötelezettségei a vizsgálat során
(1) A vizsgálat alatt álló halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője:
a)
a jó tengerész köteles gondosságával biztosítja a tisztviselők biztonságos és tényleges fedélzetre lépését, ha a nemzetközi jelkódex megfelelő jelét veszi, vagy ha a fedélzetre lépési szándékot a tisztviselőt szállító hajó vagy helikopter rádiós közleményben tudatja;
b)
a XXIX. melléklet követelményeinek megfelelő hajólétrát biztosít az olyan hajókra történő biztonságos és kényelmes fellépéshez, amelyek esetében a feljutáshoz legalább 1,5 métert kellene megtenni;
c)
megkönnyíti a tisztviselők számára vizsgálati feladataik ellátását, és kérelemre ésszerű segítséget nyújt;
d)
megengedi a tisztviselő(k) számára, hogy a lobogó szerinti állam, a parti állam és a vizsgálatot folytató állam hatóságaival kapcsolatba lépjenek;
e)
figyelmezteti a tisztviselőket a halászhajó fedélzetén előforduló különleges biztonsági kockázatokra;
f)
biztosítja a tisztviselők belépését a hajó valamennyi területére, a hozzáférését a feldolgozott és fel nem dolgozott fogásokhoz, a halászeszközökhöz és az összes lényeges információhoz és dokumentumhoz;
g)
megkönnyíti a tisztviselők számára a hajó biztonságos elhagyását a vizsgálat befejeztével.
(2) A parancsnokok nem utasíthatók arra, hogy kereskedelmi szempontból érzékeny információt nyílt rádiócsatornákon tárjanak fel.
III. FEJEZET
Vizsgálati jelentés
115. cikk
A vizsgálati jelentésekre vonatkozó általános szabályok
(1) A regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében megállapított különös szabályok sérelme nélkül, az ellenőrzési rendelet 76. cikkében említett vizsgálati jelentések a XXVII. mellékletben meghatározott megfelelő modulban szereplő releváns információt tartalmazzák. A jelentéseket a tisztviselők készítik el a vizsgálat során, vagy a vizsgálat befejezését követően a lehető leghamarabb.
(2) Ha a vizsgálat során nyilvánvaló jogsértést tárnak fel, a jogi és ténybeli elemeket, valamint a jogsértéssel kapcsolatos bármely más információt szerepeltetni kell a vizsgálati jelentésben. Ha egy vizsgálat során több jogsértést tárnak fel, az egyes jogsértések vonatkozó elemeit fel kell tüntetni a vizsgálati jelentésben.
(3) A tisztviselők a vizsgálat végén megállapításaikat közlik a vizsgálat alatt álló halászhajóért, járműért, légi járműért, légpárnás hajóért vagy helyiségekért felelős természetes személlyel (piaci szereplővel). A piaci szereplő lehetőséget kap, hogy a vizsgálatra és megállapításaira észrevételeket tegyen. A piaci szereplő észrevételeit fel kell tüntetni a vizsgálati jelentésben. Ha a tisztviselő és a vizsgálat alá vont piaci szereplő nem beszélnek ugyanazon a nyelven, a tisztviselő megfelelő intézkedéseket hoz megállapításainak érthetővé tételére.
(4) Kérelemre a piaci szereplő kapcsolatba léphet képviselőjével vagy lobogó szerinti állama illetékes hatóságaival, ha a vizsgálat eredményének vagy a vizsgálatról készült jelentésnek a megértése súlyos nehézségeket okoz a számára.
(5) Az ellenőrzési rendelet 76. cikkének (1) bekezdésében említett elektronikus továbbítás formátumáról a tagállamok és a Bizottság között folytatott konzultációt követően kell döntést hozni.
116. cikk
A vizsgálati jelentések kitöltése
(1) Ha a vizsgálati jelentést papír alapon, kézzel töltik ki, annak olvashatónak, törölhetetlennek és egyértelműnek kell lennie. A jelentés egyetlen bejegyzését sem lehet kitörölni vagy megmásítani. Ha a kézzel készített jelentésben hibát vétenek, a helytelen bejegyzést egyértelműen át kell húzni, és azt az érintett tisztviselőnek kézjegyével kell ellátnia.
(2) A vizsgálatért felelős tisztviselő aláírja a jelentést. A piaci szereplő fel kell kérni a jelentés aláírására. A nemzeti jog sérelme nélkül, a piaci szereplő aláírásával tanúsítja, hogy a jelentést megismerte, de ez nem tekintendő úgy, hogy elfogadta a jelentésben foglaltakat.
(3) A tisztviselők az e rendelet 115. cikkében említett vizsgálati jelentést elektronikusan is elkészíthetik.
117. cikk
A vizsgálati jelentés példányai
A vizsgálati jelentés e rendelet 116. cikkében említett példányát legkésőbb a vizsgálat befejezését követő 15 munkanappal, és vizsgálat helyén fennhatósággal vagy joghatósággal rendelkező tagállam nemzeti jogával összhangban kell megküldeni a piaci szereplőnek. Ha jogsértést tárnak fel, a jelentés közzétételére az érintett tagállamban az információ közzétételére vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni.
IV. FEJEZET
Elektronikus adatbázis
118. cikk
Elektronikus adatbázis
(1) A tagállamok nemzeti ellenőrzési programjaikban szerepeltetik a tisztviselőik által papíralapon vagy elektronikus formátumban elkészítendő vizsgálati jelentések rögzítésére vonatkozó eljárásokat. Ezeket a jelentéseket feltöltik az ellenőrzési rendelet 78. cikkében említett elektronikus adatbázisba, és biztosítják az e rendelet XXIV. mellékletének 2. pontjában említett funkciókat. Az elektronikus adatbázisban szereplő minimális információk az e rendelet 115. cikkének (1) bekezdésével összhangban feljegyzett és a XXVII. mellékletben kötelezőként megjelölt tételek. Az adatbázisba a papíralapú vizsgálati jelentéseket is be kell olvasni.
(2) Az adatbázis az ellenőrzési rendelet 114., 115. és 116. cikkében ismertetett eljárásokkal összhangban érhető el a Bizottság és az általa kijelölt szerv számára. Az adatbázis megfelelő adatai más tagállamok számára is hozzáférhetők egy közös alkalmazási terv keretében.
(3) A vizsgálati jelentésekben szereplő adatokat az adatbázisban legalább három évig hozzáférhetővé kell tenni.
V. FEJEZET
Uniós ellenőrök
119. cikk
Az uniós ellenőrök bejelentése
(1) A tagállamok és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal e rendelet hatálybalépésétől számított három hónapon belül elektronikusan bejelentik a Bizottságnak az ellenőrzési rendelet 79. cikkében említett uniós ellenőrök listájára felveendő tisztviselőik nevét.
(2) A listára felveendő tisztviselők:
a)
mélyreható tapasztalattal rendelkeznek a halászati ellenőrzés és vizsgálat területén;
b)
alaposan ismerik az Európai Unió halászati jogszabályait;
c)
kiválóan ismerik az Európai Unió egyik hivatalos nyelvét, és kielégítően egy másik hivatalos nyelvét;
d)
fizikailag alkalmasak feladataik végrehajtására;
e)
adott esetben részesültek a szükséges tengerbiztonsági képzésben.
120. cikk
Az uniós ellenőrök listája
(1) A tagállamok és az Európai Halászati Ellenőrzési Hivatal bejelentései alapján a Bizottság e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül elfogadja az uniós ellenőrök listáját.
(2) Az eredeti lista elkészítését követően a tagállamok és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal minden év októberéig bejelentik a Bizottságnak a lista bármely olyan módosítását, amelyet a következő naptári évre kívánnak bevezetni. A Bizottság ennek megfelelően minden évben december 31-ig módosítja a listát.
(3) A listát és annak módosítását az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal hivatalos honlapján teszik közzé.
121. cikk
Az uniós ellenőrök bejelentése a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknél
A Bizottság által kijelölt szerv közli a regionális halászati gazdálkodási szervezet titkárságával az említett szervezet keretében vizsgálat lefolytatására kötelezett uniós ellenőrök listáját.
122. cikk
Az uniós ellenőrök hatásköre és kötelezettségei
(1) Feladataik teljesítése során az uniós ellenőrök betartják az Európai Unió jogszabályait és adott esetben azon tagállam nemzeti jogszabályait, ahol a vizsgálatra sor kerül, illetve - amennyiben a vizsgálatra uniós vizeken kívül kerül sor - a vizsgált halászhajó lobogója szerinti tagállam nemzeti jogszabályait és a vonatkozó nemzetközi szabályokat.
(2) Az uniós ellenőrök szolgálati igazolványt mutatnak fel, amelyen szerepel személyazonosságuk és az, hogy milyen minőségben járnak el. Ebből a célból a Bizottság vagy az Európai Halászati Ellenőrzési Hivatal által kiállított, személyazonosságukat és hivatali minőségüket igazoló azonosító okmányt kapnak.
(3) A tagállamok megkönnyítik az uniós ellenőrök feladatainak végrehajtását és biztosítják a feladataik ellátásához szükséges segítséget.
(4) A tagállamok illetékes hatóságai megengedhetik az uniós ellenőrök számára, hogy segítsék a nemzeti ellenőröket feladataik végrehajtásában.
(5) E rendelet 113. és 114. cikkét megfelelően alkalmazni kell.
123. cikk
Jelentések
(1) Az uniós ellenőrök napi összefoglalót nyújtanak be vizsgálati tevékenységeikről, ismertetve az egyes vizsgált halászhajók vagy járművek nevét és azonosítószámát, valamint az elvégzett vizsgálat típusát, azon tagállam illetékes hatóságai számára, amelynek a vizein a vizsgálatra sor került, illetve - amennyiben a vizsgálatra uniós vizeken kívül kerül sor - a vizsgált uniós halászhajó lobogója szerinti tagállam és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal számára.
(2) Ha az uniós ellenőrök a vizsgálat során jogsértést tárnak fel, haladéktalanul összefoglaló vizsgálati jelentést nyújtanak be a parti tagállam illetékes hatóságaihoz, illetve - amennyiben a vizsgálatra uniós vizeken kívül kerül sor - a vizsgált halászhajó lobogója szerinti állam illetékes hatóságaihoz és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalhoz. Ez az összefoglaló vizsgálati jelentés legalább a vizsgálat helyét és időpontját, az ellenőrhajó azonosítóit, a vizsgálati cél azonosítását és a feltárt jogsértés típusát tartalmazza.
(3) Az uniós ellenőrök a vizsgálat napjától számított hét napon belül megküldik a XXVII. mellékletben foglalt vizsgálati jelentés megfelelő vizsgálati moduljában szereplő releváns tételeket feltüntető teljes vizsgálati jelentés egy példányát a vizsgált uniós halászhajó vagy jármű lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságainak, vagy azon tagállam illetékes hatóságainak, amelynek a vizein a vizsgálatra sor került Ha az Uniós ellenőrök jogsértést tártak fel, a teljes vizsgálati jelentés egy példányát az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak is meg kell küldeni.
(4) Az e cikkben említett napi jelentéseket és vizsgálati jelentéseket kérelemre meg kell küldeni a Bizottságnak.
124. cikk
A jelentéseket követő lépések
(1) A tagállamok úgy járnak el az uniós ellenőrök által az e rendelet 123. cikkével összhangban benyújtott jelentések tekintetében, ahogy a saját tisztviselőik által benyújtott jelentések vonatkozásában.
(2) Az uniós ellenőrt kinevező tagállam, illetve adott esetben a Bizottság vagy az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal együttműködik az uniós ellenőr által benyújtott jelentés tekintetében eljáró tagállammal a bírósági és közigazgatási eljárások megkönnyítése érdekében.
(3) Kérelemre az uniós ellenőr segítséget nyújt és tanúvallomást tesz a tagállamok által indított jogsértési eljárásban.
VII. CÍM
VÉGREHAJTÁS
A SÚLYOS JOGSÉRTÉSEKRE VONATKOZÓ PONTRENDSZER
125. cikk
A súlyos jogsértésekre alkalmazandó pontrendszer kialakítása és működtetése
Minden tagállam kijelöli azokat az illetékes nemzeti hatóságokat, amelyek felelősek:
a)
az ellenőrzési rendelet 92. cikkének (1) bekezdésében említett, súlyos jogsértésekért adandó pontok kiszabását szolgáló rendszer kialakításáért;
b)
a halászati jogosítvány jogosultjának adandó, megfelelő számú pontok kiszabásáért;
c)
a kiszabott pontoknak az érintett halászhajóra vonatkozó halászati jogosítvány minden jövőbeli jogosultjára történő átruházásáért, amennyiben a halászhajót eladják, átruházzák vagy annak tulajdonjoga más módon megváltozik, továbbá
d)
az egyes halászati jogosítványok tekintetében a jogosult számára kiszabott vagy rá átruházott pontok megfelelő nyilvántartásának vezetéséért.
126. cikk
A pontok kiszabása
(1) Az érintett halászhajóra vonatkozó halászati jogosítvány jogosultjának a súlyos jogsértésekért adandó pontszámot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatósága szabja ki a XXX. mellékletnek megfelelően.
(2) Ha a jogosítvány jogosultjának minősülő ugyanazon természetes vagy jogi személy által elkövetett két vagy több súlyos jogsértést tárnak fel egyetlen vizsgálat során, az (1) bekezdésben említett halászati jogosítvány jogosultjával szemben az egyes érintett súlyos jogsértésekért kiszabandó pontszám legfeljebb 12 lehet.
(3) A halászati jogosítvány jogosultját tájékoztatják arról, hogy pontokat szabtak ki vele szemben.
(4) A jogosítvány jogosultjával szemben a pontok kiszabására az azokat kiszabó határozatban meghatározott napon kerül sor. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a felülvizsgálati eljárás felfüggesztő hatályára vonatkozó nemzeti szabályok alkalmazása ne tegye hatástalanná a pontrendszert.
(5) Ha a súlyos jogsértést a lobogó szerinti tagállamtól eltérő tagállamban tárják fel, a pontokat a lobogó szerinti tagállam e rendelet 125. cikkében említett illetékes hatóságai szabják ki az ellenőrzési rendelet 89. cikkének (4) bekezdése szerinti értesítés alapján.
127. cikk
Határozatokra vonatkozó értesítések
Ha az e rendelet 125. cikkének megfelelően kijelölt hatóság nem azonos az ellenőrzési rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett egyetlen hatósággal, ez utóbbit tájékoztatni kell az e cím értelmében hozott bármely határozatról.
128. cikk
A tulajdonjog átruházása
A halászhajó eladásra vagy másfajta tulajdonjog-átruházásra való felkínálásakor a halászati jogosítvány jogosultja az illetékes hatóságoktól szerzett hiteles másolat útján tájékoztat bármely potenciális jövőbeli jogosítvány-jogosultat a vele szemben továbbra is kiszabott pontszámokról.
129. cikk
A halászati jogosítványok felfüggesztése és végérvényes visszavonása
(1) Ha a halászati jogosítvány jogosultja 18, 36, 54, illetve 72 pontot halmoz fel, az automatikusan a halászati jogosítvány első, második, harmadik, illetve negyedik felfüggesztésével jár az ellenőrzési rendelet 92. cikkének (3) bekezdésében említett megfelelő időszakokra.
(2) Ha a halászati jogosítvány jogosultja 90 pontot halmoz fel, az automatikusan a halászati jogosítvány végérvényes visszavonásával jár.
130. cikk
A halászati jogosítvány felfüggesztését és végérvényes visszavonását követő lépések
(1) Ha a halászati jogosítványt e rendelet 129. cikkével összhangban felfüggesztik vagy végérvényesen visszavonják, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatósága haladéktalanul tájékoztatja a halászati jogosítvány jogosultját erről a felfüggesztésről vagy végérvényes visszavonásról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti információ kézhezvételekor a halászati jogosítvány jogosultja gondoskodik arról, hogy az érintett hajó halászati tevékenysége haladéktalanul véget érjen. Garantálja, hogy a hajó haladéktalanul elinduljon a honi kikötőjébe vagy a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai által megjelölt kikötőbe. Az út során a halászeszközöket az ellenőrzési rendelet 47. cikkének megfelelően kell rögzíteni és elrendezni. A halászati jogosítvány jogosultja biztosítja, hogy a halászhajó fedélzetén tárolt fogásokat a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak utasításaival összhangban kezeli.
131. cikk
A halászhajó törlése a megfelelő listákról
(1) Ha a halászati jogosítványt e rendelet 129. cikkének (1) vagy (2) bekezdésével összhangban felfüggesztik vagy végérvényesen visszavonják, a felfüggesztett vagy végérvényesen visszavont halászati jogosítványban megjelölt halászhajót a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti lajstromban halászati jogosítvánnyal nem rendelkezőként kell azonosítani. Ezt a halászhajót ilyen módon kell azonosítani a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett uniós halászhajóflotta-nyilvántartásban is.
(2) A halászati jogosítvány e rendelet 129. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő végérvényes visszavonása nem érinti a jogosítványt kiállító tagállam 2371/2002/EK rendelet 12. cikkében említett referenciaszintjeit.
(3) A tagállamok illetékes hatóságai haladéktalanul frissítik az ellenőrzési rendelet 116. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett listát, és feltüntetik a kiszabott pontokat, valamint a halászati jogosítványok abból eredő felfüggesztését vagy végérvényes visszavonását, és többek között a felfüggesztés vagy végérvényes visszavonás hatálybalépésének napját és időtartamát.
132. cikk
A halászati jogosítvány felfüggesztésének időtartama alatt vagy végérvényes visszavonását követően folytatott jogellenes halászat
(1) Ha az a halászhajó, amelynek a halászati jogosítványát e rendelet 129. cikkével összhangban felfüggesztik vagy végérvényesen visszavonják, halászati tevékenységet folytat a felfüggesztés időtartama alatt vagy a halászati jogosítvány végérvényes visszavonását követően, az illetékes hatóságok azonnali végrehajtási intézkedéseket hoznak az ellenőrzési rendelet 91. cikkével összhangban.
(2) Az (1) bekezdésben említett halászhajó adott esetben felvehető az EU IUU-hajókat tartalmazó listájára az 1005/2008/EK rendelet 27. cikkével összhangban.
133. cikk
A pontok törlése
(1) Ha a halászati jogosítványt e rendelet 129. cikkével összhangban felfüggesztették, azok a pontok nem törölhetők, amelyek alapján a halászati jogosítványt felfüggesztették. A halászati jogosítvány jogosultjával szemben kiszabott újabb pontokat az e rendelet 129. cikkének alkalmazásában hozzá kell adni a meglévő pontokhoz.
(2) Az ellenőrzési rendelet 92. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában, ha az ellenőrzési rendelet 92. cikkének (4) bekezdésével összhangban pontok törlésére került sor, a halászati jogosítvány jogosultja úgy tekintendő, mintha a halászati jogosítványát nem függesztették volna fel e rendelet 129. cikkével összhangban.
(3) Két pontot törölni kell, amennyiben az érintett halászhajóra vonatkozó halászati jogosítvány jogosultjával szemben kiszabott pontok összes száma meghaladja a kettőt, ha:
a)
az a halászhajó, amelyet a pontokkal szankcionált jogsértés elkövetéséhez használtak, azt követően VMS-t használ, vagy elektronikusan rögzíti és továbbítja a halászati napló, az átrakási és a kirakodási nyilatkozat adatait, anélkül, hogy e technológiák alkalmazására jogilag köteles lenne; vagy
b)
a halászati jogosítvány jogosultja a pontok kiszabását követően a halászeszközök szelektivitásának javításáról szóló tudományos kampányban önkéntesen vesz részt; vagy
c)
a halászati jogosítvány jogosultja termelői szervezet tagja, és a halászati jogosítvány jogosultja a termelői szervezet által a pontkiszabást követő évben jóváhagyott halászati tervet fogad el, amely a halászati jogosítvány jogosultjának rendelkezésére álló halászati lehetőségek 10 %-os csökkentésével jár; vagy
d)
a halászati jogosítvány jogosultja ökocímke-rendszer hatálya alá tartozó halászatba kapcsolódik be, amely rendszer célja a megfelelően irányított tengeri halászatból származó termékek tanúsítása és a címkével ellátott termékek promóciója, és amely a halászati erőforrások fenntartható felhasználásával kapcsolatos kérdésekre összpontosít.
A legutolsó súlyos jogsértés időpontja óta eltelt hároméves időszakok mindegyike tekintetében a halászati jogosítvány jogosultja csak egyszer élhet az a), b), c) vagy d) pont szerinti lehetőségek valamelyikével a kiszabott pontok mennyiségének csökkentése érdekében, és feltéve, hogy ez a csökkentés nem vezet a halászati jogosítványon feltüntetett összes pont törléséhez.
(4) Ha a pontokat a (3) bekezdéssel összhangban törölték, a halászati jogosítvány jogosultját tájékoztatják erről a törlésről. A halászati jogosítvány jogosultját a még fennmaradó pontok számáról is tájékoztatni kell.
134. cikk
A halászhajók parancsnokaira vonatkozó pontrendszer
A tagállamok e cím alkalmazásának kezdeti időpontját követően hat hónappal tájékoztatják a Bizottságot a parancsnokokra vonatkozó, az ellenőrzési rendelet 92. cikkének (6) bekezdésében említett nemzeti pontrendszerükről.
VIII. CÍM
A KÖZÖS HALÁSZATI POLITIKA CÉLKITŰZÉSEINEK A TAGÁLLAMOK ÁLTALI TELJESÍTÉSÉT BIZTOSÍTÓ INTÉZKEDÉSEK
I. FEJEZET
Az uniós pénzügyi támogatás felfügesztése és megszüntetése
135. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában:
1.
„kifizetés”: az 1198/2006/EK rendelet szerinti operatív programok, vagy a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti projektek végrehajtása során vagy annak befejeztével valamely tagállam által benyújtott kifizetés iránti kérelmet követően a Bizottság által kifizetendő pénzügyi hozzájárulás;
2.
„megszakítás”: a kifizetési határidő múlásának megszakítása;
3.
„felfüggesztés”: az egyedi kifizetési kérelmek szerinti kifizetéseknek az ellenőrzési rendelet 103. cikkének (1) bekezdésében említett felfüggesztése;
4.
„megszüntetés”: az 1198/2006/EK rendelet szerinti operatív programokhoz, vagy a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti egyedi projektekhez nyújtott, felfüggesztett uniós hozzájárulás teljes vagy részleges visszavonása.
136. cikk
A kifizetési határidő megszakítása
(1) Az 1605/2002/EK tanácsi rendelet (34) szerinti, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő legfeljebb hat hónapra megszakíthatja a kifizetési határidőt, ha:
a)
megállapítást nyer a közös halászati politika szabályainak be nem tartása; vagy
b)
a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek további ellenőrzéseket kell lefolytatnia az arra utaló megállapításokat követően, hogy a tagállami ellenőrzési rendszer hiányos és/vagy a halászat és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek során nem tartják be a közös halászati politika szabályait.
(2) Az érintett tagállamot az ellenőrzési rendelet 103. cikkének (3) bekezdése szerint írásban tájékoztatni kell a kifizetési határidő megszakításának okairól. A tagállamot felhívják, hogy az említett levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül közölje a Bizottsággal a megtett korrekciós intézkedéseket és/vagy a szabályok be nem tartásával érintett halászathoz kapcsolódó tevékenységhez nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozó, az e rendelet XXXI. melléklete szerinti információt.
(3) Ha az érintett tagállam a (2) bekezdésben említett időn belül nem válaszol a Bizottság megkeresésére, vagy ha nem ad kielégítő választ, a Bizottság emlékeztetőt küldhet, amelyben legfeljebb további 15 napos határidőt adhat.
(4) A megszakítás akkor ér véget, ha a tagállam a válaszában bebizonyítja, hogy korrekciós intézkedéseket hozott a közös halászati politika szabályai betartásának biztosítására, vagy azt, hogy megalapozatlanok voltak az arra utaló megállapítások, hogy ellenőrzési rendszere hiányos és/vagy a halászat és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek során nem tartják be a közös halászati politika szabályait.
137. cikk
A kifizetések felfüggesztése
1. (1) Ha az érintett tagállam az e rendelet 136. cikkében említett határidőn belül nem válaszol a Bizottság megkeresésére, vagy nem ad kielégítő választ, a Bizottság az akkor rendelkezésére álló információk alapján úgy határozhat, hogy az ellenőrzési rendelet 103. cikkének (1) bekezdése szerint felfüggeszti az uniós pénzügyi támogatás egészének vagy egy részének az adott tagállam számára történő kifizetését (a továbbiakban: felfüggesztésről szóló határozat).
(2) A felfüggesztésről szóló határozat összefoglalja a fontosabb ténybeli és jogi kérdéseket, tartalmazza az ellenőrzési rendelet 103. cikkének (1) és (6) bekezdésében említett feltételek teljesülésének Bizottság általi értékelését, valamint meghatározza a kifizetés felfüggesztéssel érintett részét. A felfüggesztésről szóló határozat felszólítja az érintett tagállamot, hogy az előírt határidőn belül hozzon korrekciós intézkedéseket; ez a határidő nem lehet hat hónapnál hosszabb.
(3) A kifizetés felfüggesztendő összegét az ellenőrzési rendelet 103. cikkének (5) bekezdésében foglalt kritériumok figyelembevételével megállapított arány alkalmazásával határozzák meg.
138. cikk
A pénzügyi támogatás megszüntetése
(1) Ha a felfüggesztési időszakban a tagállam az ellenőrzési rendelet 103. cikkének (2) bekezdése szerint még mindig nem tudja bizonyítani, hogy orvosolta a felfüggesztésről szóló határozathoz vezető helyzetet, a Bizottság tájékoztathatja a megszüntetésről szóló határozat meghozatalára irányuló szándékáról. E rendelet 136. cikkének (2) és (3) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(2) Ha az érintett tagállam nem válaszol az (1) bekezdésben említett bizottsági megkeresésre, vagy nem ad kielégítő választ, a Bizottság az akkor rendelkezésére álló információk alapján úgy határozhat, hogy megszünteti a felfüggesztett támogatás egészének vagy egy részének az adott tagállam számára történő kifizetését.
(3) A (2) bekezdésben említett megszüntetésről szóló határozat rendelkezhet úgy, hogy a felfüggesztett kifizetéssel érintett, a 861/2006/EK rendelet 8. cikke a) pontjának hatálya alá tartozó projektekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás esetlegesen már kifizetett előlegeinek egészét vagy egy részét vissza kell téríteni.
(4) A felfüggesztett kifizetés megszüntetendő összegét az ellenőrzési rendelet 103. cikkének (5) bekezdésében foglalt kritériumok figyelembevételével megállapított arány alkalmazásával határozzák meg.
(5) A felfüggesztett kifizetéssel érintett projektekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás visszatérítendő előlegeinek összegét a 861/2006/EK tanácsi rendelet 28. cikkének (2) bekezdésében és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkében meghatározott behajtási eljárásban kell visszafizetni a Bizottságnak.
II. FEJEZET
A halászati lehetőségek csökkentése
139. cikk
A halászati lehetőségek túllépés miatti csökkentésére vonatkozó általános szabályok
(1) A halászati lehetőségek egy adott időszakra rendelkezésre álló kvóták és megállapított halászati erőkifejtés tekintetében történő, az ellenőrzési rendelet 105. cikkének (1) bekezdésében, illetve 106. cikkének (1) bekezdésében említett túllépésének mértékét a szabályozott időszak lejártát követő második hónap tizenötödik napján rendelkezésre álló számadatok alapján határozzák meg.
(2) A halászati lehetőségek túllépésének mértékét mindegyik adott időszak végén az érintett tagállam rendelkezésére álló halászati lehetőségekre tekintettel kell megállapítani, figyelembe véve a halászati lehetőségek 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdésében említett cseréjét, a 847/96/EK tanácsi rendelet (35) 4. cikkének (2) bekezdése szerinti kvótaátcsoportosításokat, a rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek az ellenőrzési rendelet 37. cikke szerinti újrakiosztását, és a halászati lehetőségeknek az ellenőrzési rendelet 105., 106. és 107. cikkével összhangban történő csökkentését.
(3) Egy adott időszak tekintetében a halászati lehetőségek 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti cseréjét az érintett időszak lejártát követő első hónap utolsó napját követően nem engedélyezik.
140. cikk
Konzultáció a halászati lehetőségek csökkentéséről
A halászati lehetőségeknek az ellenőrzési rendelet 105. cikkének (4) és (5) bekezdése, valamint 106. cikkének (3) bekezdése szerinti csökkentései tekintetében a Bizottság konzultál az érintett tagállammal a javasolt intézkedésekről. Az érintett tagállam erre a bizottsági konzultációra 10 munkanapon belül válaszol.
III. FEJEZET
A közös halászati politika szabályainak be nem tartása miatt alkalmazott kvótacsökkentés
141. cikk
A közös halászati politika szabályainak be nem tartása miatt alkalmazott kvótacsökkentésre vonatkozó szabályok
(1) Az ellenőrzési rendelet 107. cikkének (2) bekezdésében említett, a tagállam számára annak igazolására nyitva álló határidő, hogy a halászat biztonságosan folytatható, azon a napon indul, amikor a tagállam kézhez veszi a Bizottság levelét.
(2) A tagállamok az ellenőrzési rendelet 107. cikkének (2) bekezdése szerinti válaszukba olyan lényeges bizonyítékokat foglalnak, amelyek igazolják a Bizottság előtt, hogy a halászat biztonságosan folytatható.
142. cikk
A levonandó mennyiségek meghatározása
(1) Az ellenőrzési rendelet 107. cikkével összhangban alkalmazott kvótacsökkentés arányos a többéves tervek hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó szabályok be nem tartásának mértékével és jellegével, valamint az ezen állományok védelme veszélyeztetésének súlyosságával. A kvótacsökkentés során figyelembe kell venni az ezen állományokban a többéves tervek hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó szabályok be nem tartásával okozott kárt.
(2) Ha a szabályok be nem tartásával érintett állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótát, halászati lehetőséget vagy fogásrészt nem lehet az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően csökkenteni, mert az adott állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvóta, halászati lehetőség vagy fogásrész egyáltalán nem vagy nem elegendő mértékben áll az érintett tagállam rendelkezésére, a Bizottság - az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően - a következő évben vagy években a kvótacsökkentést alkalmazhatja az adott tagállam számára ugyanazon földrajzi területen rendelkezésre álló, vagy ugyanolyan kereskedelmi értékkel bíró, egyéb állományokra vagy állománycsoportokra vonatkozó kvótára, az (1) bekezdéssel összhangban.
IX. CÍM
ADATOK ÉS INFORMÁCIÓK
I. FEJEZET
Az adatok elemzése és átvilágítása
143. cikk
Tárgy
Az ellenőrzési rendelet 109. cikkének (1) bekezdésében említett számítógépes ellenőrző rendszer különösen a következőkből áll:
a)
az e rendelet 144. cikke szerinti, az e rendszerben ellenőrzendő valamennyi adatot tartalmazó adatbázis vagy adatbázisok;
b)
az e rendelet 145. cikke szerinti ellenőrzési eljárások, ideértve az adatminőség-ellenőrzést, ezen adatok elemzését és keresztellenőrzését;
c)
az e rendelet 146. cikke szerinti, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv ezen adatokhoz való hozzáférését biztosító eljárások.
144. cikk
Ellenőrzendő adatok
(1) A számítógépes ellenőrző rendszer céljaira a tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzési rendelet 109. cikkének (2) bekezdésében említett valamennyi adatot számítógépes adatbázisban vagy adatbázisokban tárolják. A tárolandó minimumelemek a XXIII. mellékletben felsorolt tételek, a XXVII. mellékletben kötelezőként megjelölt tételek, a XII. mellékletben foglalt tételek, valamint a XXXII. mellékletben szereplő tételek. Az ellenőrző rendszer figyelembe vehet más, az ellenőrzési eljáráshoz szükségesnek ítélt adatokat is.
(2) Az ellenőrző rendszer folyamatosan és valós időben hozzáfér az (1) bekezdésben említett adatbázisokban szereplő adatokhoz. Az ellenőrző rendszer emberi beavatkozás nélkül, közvetlenül hozzáfér valamennyi ilyen adatbázishoz. Ebből a célból a tagállam (1) bekezdésben említett adatokat tartalmazó összes adatbázisát és rendszereit összekapcsolják egymással.
(3) Ha az (1) bekezdésben említett adatokat nem automatikusan tárolják valamely adatbázisban, a tagállamok haladéktalanul és a vonatkozó jogszabályokban meghatározott határidőket betartva gondoskodnak az adatok manuális beviteléről vagy digitalizálásáról. Az adatbázisban pontosan rögzíteni kell az adatok beérkezésének és bevitelének időpontját.
145. cikk
Ellenőrzési eljárások
(1) A számítógépes ellenőrző rendszer automatizált számítógépes algoritmusok és eljárások segítségével, folyamatosan, szisztematikusan és alaposan ellenőrzi az e rendelet 144. cikkének (1) bekezdésében említett egyes adatkészleteket. Az ellenőrzés az alapadatok minőségének ellenőrzésére, az adatformátumok és az adatokkal kapcsolatos minimumkövetelmények ellenőrzésére szolgáló eljárásokból, valamint egy adatkészlet több bejegyzésének részletes, statisztikai módszerekkel folytatott elemzésével megvalósított magas szintű helyesség-ellenőrzésből, vagy a különböző forrásokból származó adatok keresztellenőrzéséből áll.
(2) Az egyes ellenőrzési eljárásokhoz validációs protokoll vagy protokollkészlet tartozik, amely meghatározza, hogy az adott eljárás milyen ellenőrzéseket hajtson végre, és hogy ezen ellenőrzések eredményeit hol tárolják. Adott esetben fel kell tüntetni azon jogszabály hivatkozását, amelynek alkalmazását ellenőrzik. A Bizottság a tagállamokkal folytatott konzultációt követően meghatározhatja az alkalmazandó szabványos validációsprotokoll-készletet.
(3) A számítógépes ellenőrző rendszer valamennyi, mind pozitív, mind negatív eredményét adatbázisban kell tárolni. Lehetővé kell tenni bármely, az ellenőrzési eljárással feltárt ellentmondás vagy a szabályok be nem tartásának azonnali azonosítását, valamint ezen ellentmondások nyomon követését. Lehetővé kell tenni továbbá azon halászhajók, hajóparancsnokok vagy piaci szereplők azonosságának visszakeresését, amelyek vagy akik tekintetében ismétlődően ellentmondásokat és a szabályok esetleges be nem tartását tárták fel az elmúlt három év folyamán.
(4) Az ellenőrző rendszer által feltárt ellentmondások nyomon követését össze kell kapcsolni az ellenőrzés eredményeivel, feltüntetve az ellenőrzés és a nyomon követés időpontját.
Ha a feltárt ellentmondás helytelen adat bevitelének eredménye, az adott bejegyzést helyesbíteni kell az adatbázisban, az adatot egyértelműen meg kell jelölni javítottként, továbbá jelenteni kell az eredeti értéket vagy bejegyzést és az adat helyesbítésének indokát.
Ha a feltárt ellentmondást nyomon kell követni, az ellenőrzés eredménye a vizsgálati jelentésre és - adott esetben - az azt követő lépésekre mutató hivatkozást tartalmaz.
146. cikk
A Bizottság általi hozzáférés
(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv bármikor, valós időben hozzáférhessen:
a)
az e rendelet 144. cikkének (1) bekezdésében említett valamennyi adathoz;
b)
az ellenőrző rendszerhez meghatározott valamennyi validációs protokollhoz, amely tartalmazza a meghatározást, a vonatkozó jogszabályokat és az ellenőrzés eredményeinek tárhelyét;
c)
valamennyi ellenőrzési eredményhez és a nyomon követési intézkedésekhez, az adatelemek helyesbítésére utaló jelölővel, és az esetleges jogsértési eljárásra mutató hivatkozással.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett adatok az e rendelet 147. cikkében meghatározott biztonságos webszolgáltatásokon keresztül folytatott automatizált adatcsere révén hozzáférhetők legyenek.
(3) Az adatokat a XII. mellékletben megjelölt adatcsere-formátumnak és az ott említett valamennyi adatelemnek megfelelően és XML formátumban kell letölthetővé tenni. Más hozzáférhető, és a XII. mellékletben nem meghatározott adatelemeket a XXXII. mellékletben megállapított formátumban kell hozzáférhetővé tenni.
(4) A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv számára lehetőséget kell biztosítani, hogy az (1) bekezdésben említett adatokat egy egyedi halászhajóra vagy halászhajók listájára vonatkozóan bármely időszak és bármely földrajzi terület tekintetében letöltse.
(5) A Bizottság indokolással ellátott kérelmére az érintett tagállam haladéktalanul helyesbít minden olyan adatot, amely tekintetében a Bizottság ellentmondásokat tárt fel. Az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a megfelelő tagállamokat e helyesbítésről.
II. FEJEZET
A tagállamok honlapjai
147. cikk
Honlapok és webszolgáltatások működtetése
(1) Az ellenőrzési rendelet 115. és 116. cikkében említett hivatalos honlapok céljából a tagállamok webszolgáltatásokat hoznak létre. E webszolgáltatások valós idejű és dinamikus tartalmakat generálnak a hivatalos honlapok számára, valamint biztosítják az adatokhoz való automatikus hozzáférést. Szükség esetén a tagállamok kiigazítják meglévő adatbázisaikat vagy újakat hoznak létre a webszolgáltatások előírt tartalmának biztosítására.
(2) Ezek a webszolgáltatások lehetővé teszik a Bizottság és az általa kijelölt szerv számára, hogy az e rendelet 148. és 149. cikkében említett valamennyi rendelkezésre álló adatot rendelésre bármikor megkapjon. Ez az automatizált információszolgáltatási mechanizmus a XII. mellékletben említett, elektronikus információcserére vonatkozó protokollon és formátumon alapul. A webszolgáltatásokat a nemzetközi szabványoknak megfelelően kell létrehozni.
(3) Az (1) bekezdésben említett hivatalos honlap minden aloldala menüt tartalmaz a bal oldalon, ahol valamennyi egyéb aloldalra mutató hiperhivatkozás fel van sorolva. Tartalmazza a kapcsolódó webszolgáltatás meghatározását is az aloldal alján.
(4) A webszolgáltatásokat és honlapokat központosított módon kell telepíteni, tagállamonként egyetlen egyedi hozzáférési pontot biztosítva.
(5) A Bizottság közös szabványokat, műszaki előírásokat és eljárásokat állapíthat meg a honlapok felülete, a műszakilag kompatibilis számítógépes rendszerek és a webszolgáltatások tekintetében a tagállamok, a Bizottság és az általa kijelölt szerv körében. A Bizottság a tagállamokkal folytatott konzultációt követően összehangolja az ezen előírások és eljárások kidolgozásának folyamatát.
148. cikk
Nyilvánosan hozzáférhető honlapok és webszolgáltatások
(1) A honlap nyilvánosan hozzáférhető része egy áttekintő oldalból és különböző aloldalakból áll. A nyilvános áttekintő oldal felsorolja az ellenőrzési rendelet 115. cikkének a)-g) pontjában szereplő hivatkozásokra mutató hiperhivatkozásokat, és olyan aloldalakra mutat, amelyek tartalmazzák az említett cikkben szereplő információkat.
(2) Minden egyes nyilvános aloldal legalább az ellenőrzési rendelet 115. cikkének a)-g) pontjában felsorolt információelemek egyikét tartalmazza. Az aloldalaknak és a kapcsolódó webszolgáltatásoknak tartalmazniuk kell legalább a XXXIII. mellékletben foglalt információkat.
149. cikk
Biztonságos honlapok és webszolgáltatások
(1) A honlap biztonságos része egy áttekintő oldalból és különböző aloldalakból áll. A biztonságos áttekintő oldal felsorolja az ellenőrzési rendelet 116. cikke (1) bekezdésének a)-h) pontjában szereplő hivatkozásokra mutató hiperhivatkozásokat, és olyan aloldalakra mutat, amelyek tartalmazzák az említett cikkben szereplő információkat.
(2) Minden egyes biztonságos aloldal legalább az ellenőrzési rendelet 116. cikke (1) bekezdésének a)-h) pontjában felsorolt információelemek egyikét tartalmazza. Az aloldalaknak és a kapcsolódó webszolgáltatásoknak tartalmazniuk kell legalább a XXIV. mellékletben foglalt információkat.
(3) Mind a biztonságos honlapok, mind a biztonságos webszolgáltatások az ellenőrzési rendelet 116. cikkének (3) bekezdése szerinti elektronikus tanúsítványokat használják.
X. CÍM
VÉGREHAJTÁS
I. FEJEZET
Kölcsönös jogsegély
1. Szakasz
Általános rendelkezések
150. cikk
Hatály
(1) E cím megállapítja azokat a feltételeket, amelyek alapján a tagállamok igazgatási együttműködést folytatnak egymással, harmadik országokkal, a Bizottsággal és az ez utóbbi által kijelölt szervvel az ellenőrzési rendelet és e rendelet hatékony alkalmazásának biztosítására. Ez nem akadályozza meg a tagállamokat más igazgatási együttműködési formák kialakításában.
(2) E fejezet nem kötelezi a tagállamokat egymás segítésére, amennyiben az a nemzeti jogrendszerüket, közrendjüket, közbiztonságukat vagy egyéb alapvető érdeküket sérthetné. A megkeresett tagállam a jogsegély iránti megkeresés megtagadása előtt konzultál a megkereső tagállammal annak meghatározására, hogy a jogsegély különleges feltételek mellett részben teljesíthető-e. Jogsegély iránti megkeresés teljesíthetetlensége esetén a megkereső tagállamot és a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet azonnal értesíteni kell erről a tényről, és meg kell jelölni az okokat.
(3) Ez a fejezet nem érinti a büntetőeljárási szabályok tagállamokban történő alkalmazását és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyt, ideértve a nyomozás titkosságára vonatkozó szabályokat is.
151. cikk
Költségek
A tagállamok állják a jogsegély iránti megkeresés teljesítésével összefüggő költségeiket, és lemondanak az e cím alkalmazásakor felmerülő költségek megtérítésére vonatkozó minden igényről.
152. cikk
Egyetlen hatóság
Az ellenőrzési rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett egyetlen hatóság jár el az e fejezet alkalmazásáért felelős egyetlen összekötő hivatalként.
153. cikk
További intézkedések
(1) Amennyiben a nemzeti hatóságok az e címen alapuló jogsegély iránti megkeresésre válaszul vagy szabad elhatározás alapján történő információcserét követően olyan intézkedések meghozataláról döntenek, amelyek kizárólag igazságügyi hatóság engedélyére vagy kérelmére hajthatók végre, az érintett tagállammal és a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel közölnek minden olyan, az intézkedésekkel kapcsolatos információt, amely a közös halászati politika szabályainak be nem tartásával áll összefüggésben.
(2) Az ilyen közléseket - ha a nemzeti jog szerint kötelező az ilyen engedélyeztetés - az igazságügyi hatóságnak előzetesen engedélyeznie kell.
2. Szakasz
Előzetes megkeresés nélküli tájékoztatás
154. cikk
Előzetes megkeresés nélküli tájékoztatás
(1) Ha egy tagállam a közös halászati politika szabályainak lehetséges be nem tartásáról, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértés lehetséges esetéről értesül, illetve megalapozottan feltételezi, hogy ilyen jogsértés fordulhat elő, erről haladéktalanul értesíti a többi érintett tagállamot és a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet. Az értesítésnek minden szükséges információt tartalmaznia kell, és azt az e rendelet 152. cikkében említett egyetlen hatóságon keresztül kell elküldeni.
(2) Ha a szabályok (1) bekezdésben említett be nem tartásával vagy az ott említett jogsértésekkel összefüggésben valamely tagállam végrehajtási intézkedéseket hoz, az e rendelet 152. cikke szerinti egyetlen hatóságon keresztül értesíti a többi érintett tagállamot és a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet.
(3) Minden, e cikknek megfelelő értesítést írásban kell megküldeni.
3. Szakasz
Jogsegély iránti megkeresések
155. cikk
Fogalommeghatározások
E cím alkalmazásában a „jogsegély iránti megkeresés” egy tagállam által valamely másik tagállamhoz címzett, vagy a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv által valamely tagállamhoz címzett, a következőkre vonatkozó megkeresés:
a)
tájékoztatás, ideértve az ellenőrzési rendelet 93. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti tájékoztatást;
b)
végrehajtási intézkedések; vagy
c)
közigazgatási értesítés.
156. cikk
Általános követelmények
(1) A megkereső tagállam biztosítja, hogy minden jogsegély iránti megkeresés elegendő információt - ideértve a megkereső tagállam területén megszerezhető minden szükséges bizonyítékot - tartalmazzon ahhoz, hogy a megkeresett tagállam teljesíthesse a megkeresést.
(2) A jogsegély iránti megkereséseket azon indokolt esetekre kell korlátozni, ahol ésszerűen feltételezhető, hogy a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek az esete áll fenn, és ahol a megkereső tagállam nem képes megszerezni a kért információt, vagy saját eszközeivel nem tudja meghozni a kért intézkedéseket.
157. cikk
A megkeresések és a válaszok megküldése
(1) A megkereséseket csak a megkereső tagállam egyetlen hatósága, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv küldi meg a megkeresett tagállam egyetlen hatóságának. A megkeresésre adott minden választ is ugyanilyen módon kell közölni.
(2) A kölcsönös jogsegély iránti megkereséseket és a vonatkozó válaszokat írásban kell megtenni.
(3) Az érintett egyetlen hatóságok a megkeresések előtt megállapodnak arról, hogy a megkeresések és a válaszok megfogalmazására milyen nyelveken kerüljön sor. Ha a hatóságok nem jutnak megállapodásra, a megkereséseket a megkereső tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein, a válaszokat pedig a megkeresett tagállam nyelvén/nyelvein kell megküldeni.
158. cikk
Tájékoztatás iránti megkeresések
(1) Valamely tagállam a megkereső tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv megkeresésére eljuttat minden, annak megállapítása érdekében kért fontos információt, hogy a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek az esete fordult-e elő, illetve hogy fennáll-e alapos gyanú előfordulásukkal kapcsolatban. Ezt az információt az e rendelet 152. cikke szerinti egyetlen hatóságon keresztül kell eljuttatni.
(2) A megkeresett tagállam a megkereső tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv megkeresésére elvégezheti a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek minősülő vagy a megkereső tagállam szerint azt jelentő műveletekre vonatkozó megfelelő közigazgatási vizsgálatokat. A megkeresett tagállam közli a megkereső tagállammal és a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel az említett közigazgatási vizsgálatok eredményét.
(3) A megkereső tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv megkeresésére a megkeresett tagállam engedélyezheti, hogy a megkereső tagállam illetékes tisztviselője kísérje a megkeresett tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv tisztviselőjét a (2) bekezdésben említett közigazgatási vizsgálatok során. Amennyiben a büntetőeljárásokra vonatkozó nemzeti rendelkezések bizonyos fellépéseket a nemzeti jog alapján különlegesen kijelölt tisztviselőkre korlátoznak, a megkereső tagállam tisztviselői nem vesznek részt e fellépésekben. Semmi esetre sem vesznek részt a büntetőjog hatálya alá tartozó házkutatásokban, illetve személyek hivatalos kihallgatásában. A megkereső tagállam megkeresett tagállamban tartózkodó tisztviselőinek bármikor fel kell tudniuk mutatni a személyazonosságukat és hivatalos minőségüket igazoló írásbeli felhatalmazást.
(4) A megkereső tagállamot annak kérésére a megkeresett tagállam ellátja a birtokában lévő minden olyan dokumentummal vagy annak hiteles másolatával, amely a közös halászati politika szabályainak be nem tartásához, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértéshez kapcsolódik.
(5) A tájékoztatás iránti megkeresés formanyomtatványát a XXXIV. melléklet határozza meg.
159. cikk
Végrehajtási intézkedések iránti megkeresés
(1) A megkeresett tagállam az e rendelet 156. cikkében említett bizonyítékok alapján - a megkereső tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv megkeresésére - haladéktalanul megtesz minden végrehajtási intézkedést a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek a területén, illetve a felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó tengervizeken történő megszüntetése érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben említett végrehajtási intézkedések meghozatala során a megkeresett tagállam konzultációt folytathat a megkereső tagállammal, a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel.
(3) A megkeresett tagállam a meghozott intézkedésekről és azok eredményéről az e rendelet 152. cikkében említett egyetlen hatóságon keresztül jelentést tesz a megkereső tagállamnak, a többi érintett tagállamnak, a Bizottságnak vagy az általa kijelölt szervnek.
160. cikk
A tájékoztatás és a végrehajtási intézkedések iránti megkeresésekre vonatkozó válaszadási határidő
(1) A megkeresett tagállam a lehető leggyorsabban, de legkésőbb a megkeresés kézhezvételétől számított négy héten belül megadja az e rendelet 158. cikkének (1) bekezdésében és a 159. cikkének (3) bekezdésében említett tájékoztatást. A megkeresett és a megkereső tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv ettől eltérő határidőkben is megállapodhat.
(2) Amennyiben a megkeresett tagállam képtelen a határidőig választ adni a megkeresésre, a mulasztás okairól írásban tájékoztatja a megkereső tagállamot, a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet, és meghatározza, mikorra ítéli meg lehetségesnek a válaszadást.
161. cikk
Közigazgatási értesítés iránti megkeresések
(1) A megkeresett tagállam - a megkereső tagállam megkeresésére és a hasonló jogi eszközökről és határozatokról szóló értesítésekre irányadó nemzeti szabályokkal összhangban - értesíti a címzettet minden olyan, a közös halászati politika által szabályozott területen hozott és különösen az ellenőrzési rendelet vagy az e rendelet által szabályozott kérdésekről szóló jogi eszközről és határozatokról, amelyeket a megkereső tagállam közigazgatási hatóságai bocsátottak ki, és amelyeket a megkeresett tagállam területén kell kézbesíteni.
(2) Az értesítés iránti megkereséseket az e rendelet XXXV. mellékletében szereplő formanyomtatvány felhasználásával kell benyújtani.
(3) A megkeresett tagállam a válaszát az értesítést követően az e rendelet 152. cikkében említett egyetlen hatóságon keresztül azonnal megküldi a megkereső tagállamnak. A választ az e rendelet XXXVI. mellékletében szereplő formanyomtatvány felhasználásával kell elküldeni.
4. Szakasz
Kapcsolatok a bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel
162. cikk
A tagállamok és a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv közötti kommunikáció
(1) A tagállamok - amint az rendelkezésükre áll - közölnek a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel minden olyan információt, amelyet fontosnak ítélnek a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek az eseteiben alkalmazott vagy vélhetően alkalmazott módszerek, gyakorlatok és feltárt tendenciák szempontjából.
(2) A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv - amint rendelkezésére áll - közöl a tagállamokkal minden olyan információt, amely segítheti őket az ellenőrzési rendelet vagy az e rendelet végrehajtásában.
163. cikk
A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv általi koordináció
(1) Amennyiben egy tagállam olyan műveletekről értesül, amelyek a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek minősülnek vagy minősülhetnek, és amelyek uniós szinten különös jelentőséggel bírnak, a tényállás megállapításához szükséges valamennyi fontos információt mielőbb eljuttatja a Bizottságnak vagy az általa kijelölt szervnek. A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv ezeket az információkat továbbítja a többi érintett tagállamnak.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek minősülő műveletek az Európai Unió szintjén különös jelentőséggel bírnak, különösen akkor, ha:
a)
ezek egy vagy több másik tagállamot is érintenek vagy érinthetnek; vagy
b)
a tagállam valószínűsíti, hogy hasonló műveleteket más tagállamokban is folytatnak.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közös halászati politika szabályai be nem tartásának, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésnek minősülő műveletek történtek egy vagy több tagállamban, arról értesíti az érintett tagállamokat, amelyeknek a lehető leghamarabb vizsgálatokat kell folytatniuk. Az érintett tagállamok a lehető leghamarabb közlik a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel e vizsgálatok megállapításait.
5. Szakasz
Kapcsolatok harmadik országokkal
164. cikk
Információcsere harmadik országokkal
(1) Ha egy tagállam az ellenőrzési rendelet és e rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása szempontjából fontos információt kap harmadik országtól vagy egy regionális halászati gazdálkodási szervezettől, azt az egyetlen hatóságon keresztül közli a többi tagállammal, a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel, amennyiben e közlést a harmadik országgal kötött kétoldalú megállapodások vagy a regionális halászati gazdálkodási szervezet szabályai megengedik.
(2) A tagállam az e fejezet szerint kapott információkat az egyetlen hatóságán keresztül közölheti harmadik országgal vagy valamely regionális halászati gazdálkodási szervezettel, az ugyanazon harmadik országgal kötött kétoldalú megállapodás vagy az ugyanazon regionális halászati gazdálkodási szervezet szabályai alapján. A közlésre az információt először közlő tagállammal folytatott konzultációt követően, valamint a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban kerül sor.
(3) A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv - az Unió és harmadik országok között létrejött halászati megállapodások vagy olyan regionális halászati gazdálkodási szervezetek, továbbá olyan hasonló megállapodások keretében, amelyeknek az Unió szerződő fele vagy együttműködő nem szerződő fele - a közös halászati politika szabályai be nem tartására, különösen az ellenőrzési rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértésre vonatkozó fontos információkat az azokat közlő tagállam beleegyezésével továbbadhatja a megállapodások vagy szervezetek többi feleinek.
II. FEJEZET
Jelentéstételi kötelezettségek
165. cikk
A jelentések formátuma és határideje
(1) Az ellenőrzési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett ötéves jelentésekhez a tagállamok a XXXVII. mellékletben meghatározott adatokat használják.
(2) Az ellenőrzési rendelet 118. cikkének (4) bekezdése szerinti jelentést, amelyben kifejtik, hogy az alapadatokról szóló jelentés elkészítésénél milyen szabályokat alkalmaztak, az e rendelet hatálybalépése után hat hónappal kell megküldeni. A tagállamok új jelentést küldenek, ha e szabályokat módosítják.
XI. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
166. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 2807/83/EGK rendelet, a 3561/85/EGK rendelet, a 493/87/EGK rendelet, az 1381/87/EGK rendelet, az 1382/87/EGK rendelet, a 2943/95/EGK rendelet, az 1449/98/EK rendelet, a 2244/2003/EK rendelet, az 1281/2005/EK rendelet, az 1042/2006/EK rendelet, az 1542/2007/EK rendelet, az 1077/2008/EK rendelet és a 409/2009/EK rendelet hatályát veszti.
(2) A 356/2005/EK rendelet 2012. január 1-jével veszti hatályát.
(3) A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni.
167. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba, kivéve a VII. címet, amely 2011. július 1-jén lép hatályba.
A II. cím III. fejezetét és a IV. cím I. fejezetét azonban 2012. január 1-jétől kell alkalmazni. Az ellenőrzési rendelet 124. cikkének c) pontjával és az előző bekezdéssel összhangban a VII. címet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 8-án.