NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 386/2012
ze dne 19. dubna 2012,
kterým se Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) svěřují úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně sdružování zástupců veřejného a soukromého sektoru v podobě Evropského střediska pro sledování porušování práv duševního vlastnictví
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 118 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hospodářský blahobyt Unie závisí na trvalé tvořivosti a inovaci. Opatření pro jejich účinnou ochranu jsou tedy při zajišťování budoucí prosperity Unie nepostradatelná.
(2)
Práva duševního vlastnictví jsou důležitým obchodním majetkem, který tvůrcům a inovátorům pomáhá zajistit přiměřenou návratnost jejich práce a ochranu jejich investice do výzkumu a nových myšlenek.
(3)
Řádný, harmonizovaný a progresivní přístup k právům duševního vlastnictví je zásadní v rámci úsilí o naplnění ambicí strategie Evropa 2020 včetně Digitální agendy pro Evropu.
(4)
Neustálý nárůst porušování práv duševního vlastnictví představuje skutečné ohrožení nejen hospodářství Unie, ale také v mnoha případech zdraví a bezpečnosti spotřebitelů v Unii. Úspěšný boj proti tomuto jevu tedy vyžaduje účinná, okamžitá a koordinovaná opatření na vnitrostátní, evropské i světové úrovni.
(5)
V rámci celkové strategie práv duševního vlastnictví stanovené usnesením Rady ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství (3) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila Evropské středisko pro sledování padělání a pirátství. Komise proto vytvořila síť odborníků z veřejného i soukromého sektoru a úkoly dané sítě popsala ve svém sdělení nazvaném „Posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu“. Název Evropského střediska pro sledování padělání a pirátství by měl být změněn na Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví (dále jen „středisko“).
(6)
Uvedené sdělení stanovilo, že středisko by se mělo stát centrálním zdrojem pro shromažďování, monitorování a oznamování informací a údajů týkajících se veškerého porušování práv duševního vlastnictví. Mělo by být používáno jako platforma pro spolupráci mezi zástupci vnitrostátních orgánů a zúčastněných stran pro výměnu názorů a odborných znalostí o osvědčených postupech a vydávání doporučení tvůrcům politiky ohledně společných strategií prosazování. Sdělení uvedlo, že středisko bude spravováno a řízeno útvary Komise.
(7)
Ve svém usnesení ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (4) vyzvala Rada Komisi, členské státy a příslušné odvětví, aby středisku poskytly dostupné spolehlivé a srovnatelné údaje o padělání a pirátství a aby společně v souvislosti se střediskem vyvinuly a odsouhlasily plány získávání dalších informací. Rada také středisko vyzvala, aby každoročně zveřejňovalo souhrnnou výroční zprávu o rozsahu, míře a základních rysech padělání a pirátství, jakož i jejich dopadu na vnitřní trh. Tato výroční zpráva by měla být vypracována na základě příslušných informací poskytnutých k tomuto účelu orgány členských států, Komisí a soukromým sektorem v mezích práva v oblasti ochrany údajů. Rada rovněž uznala, že je třeba rozvíjet nové konkurenceschopné obchodní modely, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu a současně předcházejí porušování práv duševního vlastnictví a bojují proti němu, neboť tyto modely jsou nezbytnými prostředky podpory hospodářského růstu, zaměstnanosti a kulturní rozmanitosti.
(8)
Ve svých závěrech ze dne 25. května 2010 týkajících se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii (5) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila právní základ pro zapojení Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) do činností spojených s posílením prosazování těchto práv, včetně boje proti padělání, především prostřednictvím podpory spolupráce s vnitrostátními úřady pro ochranné známky i se střediskem. V této souvislosti stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (6) mimo jiné některá opatření pro podporu spolupráce, včetně výměny informací, mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí.
(9)
Ve svém doporučení ze dne 26. března 2009 k posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu (7) Evropský parlament doporučil, aby Rada zachovala úplný a bezpečný přístup k internetu a současně povzbuzovala spolupráci mezi soukromými a veřejnými subjekty při posilování spolupráce v oblasti prosazování práva.
(10)
Ve svém usnesení ze dne 22. září 2010 o dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (8) Evropský parlament vyzval členské státy a Komisi, aby rozšířily spolupráci mezi úřadem a vnitrostátními úřady pro duševní vlastnictví tak, aby zahrnula i boj proti porušování práv duševního vlastnictví.
(11)
Ve svém usnesení ze dne 12. května 2011 o uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví (9) Evropský parlament naléhavě vyzval Komisi, aby zohlednila specifické problémy, se kterými se potýkají malé a střední podniky, pokud jde o uplatňování jejich práv duševního vlastnictví, a aby prosazovala osvědčené postupy a účinné metody s ohledem na tato práva.
(12)
Ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 o komplexním přístupu k ochraně osobních údajů v Evropské unii (10) Evropský parlament vyzval Komisi, aby zajistila úplnou harmonizaci a právní jistotu poskytující jednotnou a kvalitní ochranu jednotlivců za všech okolností.
(13)
S ohledem na rozsah úkolů, kterými je středisko pověřeno, je zapotřebí řešení, které zajistí odpovídající a udržitelnou infrastrukturu pro plnění úkolů střediska.
(14)
Nařízení Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (11) stanoví správní spolupráci mezi úřadem a soudy nebo orgány členských států a výměnu publikací mezi úřadem a ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států. Na základě toho úřad navázal spolupráci s vnitrostátními úřady působícími v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví. Úřad již tedy do značné míry má nezbytné zkušenosti a odborné znalosti pro poskytování odpovídající a udržitelné infrastruktury v oblasti úkolů střediska.
(15)
Úřad má proto dobrou pozici, aby mohl být uvedenými úkoly pověřen.
(16)
Tyto úkoly by se měly týkat všech práv duševního vlastnictví, na které se vztahuje směrnice 2004/48/ES, neboť v mnoha případech má porušování vliv na celou řadu práv duševního vlastnictví. Jsou také zapotřebí údaje a výměna osvědčených postupů v oblasti výše uvedené škály práv duševního vlastnictví, aby bylo možné získat kompletní obraz o situaci a umožnit navržení komplexních strategií s cílem omezit porušování práv duševního vlastnictví.
(17)
Úkoly, které by měl úřad plnit, mohou být spojeny s opatřeními týkajícími se dodržování práv a předkládání zpráv podle směrnice 2004/48/ES. Úřad by tak měl poskytovat služby vnitrostátním orgánům nebo subjektům, které mají vliv zejména na jednotné provádění směrnice a které pravděpodobně usnadní její uplatňování. Úkoly úřadu by tedy měly být považovány za úzce související s oblastmi, které jsou předmětem aktů sbližujících právní a správní předpisy členských států.
(18)
Jako součást úřadu by se středisko mělo stát centrem excelence v oblasti informací a údajů souvisejících s porušováním práv duševního vlastnictví tím, že bude využívat odborných znalostí, zkušeností a zdrojů úřadu.
(19)
Úřad by měl poskytnout fórum, které spojí veřejné orgány a soukromý sektor, a zajistit tak shromažďování, analýzu a šíření příslušných objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se hodnoty práv duševního vlastnictví a porušování těchto práv, identifikaci a podporu osvědčených postupů a strategií prosazování práv duševního vlastnictví a zvyšování informovanosti veřejnosti o dopadech porušování práv duševního vlastnictví. Úřad by měl plnit také další úkoly, jako například zlepšovat chápání hodnoty práv duševního vlastnictví, zajišťovat výměnu informací o nových konkurenceschopných obchodních modelech, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví vhodnými opatřeními v oblasti odborné přípravy, rozšiřovat znalosti o postupech předcházení padělání a zlepšovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Komise by měla být zapojena do činnosti střediska podle tohoto nařízení.
(20)
Úřad by měl proto usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví, zejména pak jejich činnost v boji proti porušování těchto práv. Pravomoci vykonávané úřadem podle tohoto nařízení nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí. Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
(21)
S cílem plnit uvedené úkoly co nejúčinněji by úřad měl konzultovat a spolupracovat s ostatními orgány na vnitrostátní, evropské a případně mezinárodní úrovni, vytvářet součinnost s prací těchto orgánů a vyhýbat se jakémukoli zdvojování opatření.
(22)
Úřad by měl plnit úkoly a činnosti spojené s prosazováním práv duševního vlastnictví za využití svých vlastních rozpočtových prostředků.
(23)
Pokud jde o zástupce soukromého sektoru, úřad by měl při svolávání zasedání střediska v souvislosti s jeho činností zahrnout reprezentativní výběr hospodářských odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena a mají s tímto bojem nejvíce zkušeností, zejména zástupce držitelů práv, včetně autorů a dalších tvůrců, jakož i zprostředkovatele internetových služeb. Mělo by být rovněž zajištěno odpovídající zastoupení spotřebitelů a malých a středních podniků.
(24)
V důsledku informačních povinností, které toto nařízení ukládá členským státům a soukromému sektoru, by neměla vznikat zbytečná administrativní zátěž a nemělo by docházet k tomu, aby musely být opětovně poskytovány údaje, které členské státy a zástupci soukromého sektoru již poskytli orgánům Unie na základě stávajících ohlašovacích povinností v Unii.
(25)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž svěřit úřadu úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení svěřuje Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) úkoly, jejichž cílem je usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v boji proti porušování práv duševního vlastnictví, na něž se vztahuje směrnice 2004/48/ES. Při plnění těchto úkolů úřad pořádá, technicky zajišťuje a podporuje setkání odborníků, orgánů a zúčastněných subjektů pod názvem „Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví“ (dále jen „středisko“).
Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
Článek 2
Úkoly a činnosti
1. Úřad má tyto úkoly:
a)
zlepšovat chápání hodnoty duševního vlastnictví;
b)
zlepšovat chápání rozsahu a dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
c)
rozšiřovat znalosti osvědčených postupů veřejného a soukromého sektoru s cílem chránit práva duševního vlastnictví;
d)
pomáhat při zvyšování povědomí občanů o dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
e)
rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví;
f)
rozšiřovat znalosti technických nástrojů pro předcházení a řešení porušování práv duševního vlastnictví, včetně systémů sledování, které pomáhají rozlišit mezi pravými a padělanými výrobky;
g)
poskytovat mechanismy, které pomáhají zlepšovat on-line výměnu informací souvisejících s prosazováním práv duševního vlastnictví mezi orgány členských států činnými v této oblasti a podporovat spolupráci s uvedenými orgány a mezi nimi navzájem;
h)
na základě konzultací s členskými státy usilovat o podporu mezinárodní spolupráce s úřady pro duševní vlastnictví ve třetích zemích s cílem vytvářet strategie a rozvíjet postupy, dovednosti a nástroje pro prosazování práv duševního vlastnictví.
2. Při plnění úkolů stanovených v odstavci 1 provádí úřad tyto činnosti v souladu s pracovním programem přijatým podle článku 7 a v souladu s právem Unie:
a)
vytváří transparentní metodiku sběru, analýzy a oznamování nezávislých, objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se porušování práv duševního vlastnictví;
b)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se porušování práv duševního vlastnictví;
c)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se hospodářské hodnoty duševního vlastnictví a jeho přínosu pro hospodářský růst, blahobyt, inovace, tvořivost, kulturní rozmanitost, vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a vývoj vysoce kvalitních výrobků a služeb v rámci Unie;
d)
předkládá pravidelná hodnocení a specifické zprávy podle hospodářského odvětví, zeměpisné oblasti a druhu porušeného práva duševního vlastnictví, které mimo jiné hodnotí dopad porušování práv duševního vlastnictví na společnost a hospodářství, včetně hodnocení dopadů na malé a střední podniky, jakož i zdraví, životní prostředí, bezpečnost a zabezpečení;
e)
sbírá, analyzuje a šíří informace o osvědčených postupech mezi zástupci, kteří zasedají v rámci střediska, a případně na základě těchto postupů vydává doporučení ohledně strategií;
f)
vypracovává zprávy a publikace pro zvyšování informovanosti občanů Unie o dopadu porušování práv duševního vlastnictví a za uvedeným účelem organizuje konference, akce a setkání na evropské i mezinárodní úrovni a pomáhá při organizaci vnitrostátních a celoevropských akcí, včetně kampaní on-line a off-line, zejména formou poskytování údajů a informací;
g)
sleduje rozvoj nových konkurenceschopných obchodních modelů, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, podněcují k výměně informací a zvyšuje povědomí spotřebitelů v této oblasti;
h)
rozvíjí a organizuje - on-line i v dalších formách - odbornou přípravu pro úředníky členských států zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
i)
organizuje ad hoc setkání odborníků, včetně setkání odborníků z akademické sféry a příslušných zástupců občanské společnosti, na podporu své práce podle tohoto nařízení;
j)
identifikuje a podporuje technické nástroje pro odborníky a referenční postupy, včetně systémů sledování, které pomáhají odlišit pravé výrobky od padělaných;
k)
spolupracuje s vnitrostátními orgány a Komisí při vytváření on-line sítě pro usnadnění výměny informací týkajících se porušování práv duševního vlastnictví mezi orgány veřejné správy, orgány a organizacemi v členských státech, které se zabývají ochranou a prosazováním těchto práv;
l)
spolupracuje s ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států, včetně Úřadu Beneluxu pro ochranu duševního vlastnictví, a s orgány ostatních členských států činnými v oblasti práv duševního vlastnictví, a vytváří s nimi součinnosti, s cílem rozvíjet a propagovat postupy, dovednosti a nástroje související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně odborné přípravy a informačních kampaní;
m)
na základě konzultací s členskými státy rozvíjí programy technické pomoci třetím zemím a rovněž připravuje a organizuje zvláštní vzdělávací programy a akce pro úředníky ze třetích zemí zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
n)
poskytuje Komisi na její žádost doporučení týkající se otázek, které spadají do působnosti tohoto nařízení;
o)
provádí další obdobné činnosti nezbytné k tomu, aby úřad mohl plnit úkoly stanovené v odstavci 1.
3. Při provádění úkolů a činností uvedených v odstavcích 1 a 2 úřad dodržuje stávající ustanovení právních předpisů Unie o ochraně údajů.
Článek 3
Financování
Úřad vždy zajistí, aby činnosti, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, byly prováděny s využitím jeho vlastních rozpočtových prostředků.
Článek 4
Zasedání střediska
1. Za účelem provádění činností uvedených v čl. 2 odst. 2 úřad přizve nejméně jednou ročně k účasti na zasedáních střediska zástupce orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech zabývajících se ochranou práv duševního vlastnictví a zástupce soukromého sektoru, aby se mohli účastnit činnosti úřadu podle tohoto nařízení.
2. Zástupci soukromého sektoru přizvaní na zasedání střediska zahrnují širokou, reprezentativní a vyváženou škálu unijních a vnitrostátních organizací zastupujících různá hospodářská odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena nebo mají s tímto bojem nejvíce zkušeností.
Řádně zastoupeny jsou organizace spotřebitelů a malé a střední podniky, autoři a další tvůrci.
3. Úřad vyzve každý členský stát, aby na zasedání střediska vyslal nejméně jednoho zástupce ze své veřejné správy. V tomto ohledu členské státy zajišťují kontinuitu činnosti střediska.
4. Zasedání uvedená v odstavci 1 mohou být doplněna pracovními skupinami v rámci střediska složenými ze zástupců členských států a zástupců soukromého sektoru.
5. Kromě zasedání uvedených v odstavci 1 úřad ve vhodných případech pořádá zasedání, jichž se účastní:
a)
zástupci orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech nebo
b)
zástupci soukromého sektoru.
6. Na zasedání, na něž se vztahuje tento článek, jsou přizváni členové nebo jiní zástupci Evropského parlamentu a Komise, a to podle potřeby jako účastníci nebo jako pozorovatelé.
7. Jména přítomných zástupců, program a zápisy ze zasedání uvedených v tomto článku se zveřejňují na internetových stránkách úřadu.
Článek 5
Informační povinnosti
1. V souladu s vnitrostátními právními předpisy, včetně právních předpisů, které upravují zpracování osobních údajů, členské státy na žádost úřadu nebo případně z vlastního podnětu:
a)
informují úřad o svých politikách a strategiích v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují dostupné statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví;
c)
informují úřad o důležité judikatuře.
2. Aniž jsou dotčeny právní předpisy, které upravují zpracování osobních údajů a ochranu důvěrných informací, zástupci soukromého sektoru zasedající v rámci střediska na žádost úřadu, je-li to možné,:
a)
informují úřad o politikách a strategiích v oblasti své činnosti týkajících se prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví v oblasti své činnosti.
Článek 6
Úřad
1. Na provádění úkolů a činností stanovených tímto nařízením se použije hlava XII nařízení (ES) č. 207/2009.
2. Na základě pravomocí, jež jsou mu svěřeny článkem 124 nařízení (ES) č. 207/2009, přijímá prezident úřadu interní správní pokyny a zveřejňuje oznámení, které jsou nezbytné pro plnění všech úkolů, jimiž byl úřad pověřen podle tohoto nařízení.
Článek 7
Obsah pracovního programu a zprávy o činnosti
1. Úřad vypracuje roční pracovní program, který vhodným způsobem stanoví priority činností podle tohoto nařízení, a program zasedání střediska v souladu s politikami a prioritami Unie v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví a ve spolupráci se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
2. Pracovní program uvedený v odstavci 1 se pro informaci předkládá správní radě úřadu.
3. Zpráva o činnosti podle čl. 124 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 207/2009 obsahuje minimálně následující informace o úkolech a činnostech úřadu podle tohoto nařízení:
a)
přehled hlavních činností provedených v předcházejícím kalendářním roce;
b)
výsledky dosažené během předcházejícího kalendářního roku, případně doprovázené oborovými zprávami analyzujícími situaci v různých odvětvích a produktových sektorech;
c)
celkové zhodnocení plnění úkolů úřadu, jak stanoví toto nařízení a pracovní program vypracovaný podle odstavce 1;
d)
přehled činností, které úřad hodlá uskutečnit v budoucnosti;
e)
připomínky k prosazování práv duševního vlastnictví a k případným budoucím politikám a strategiím, včetně způsobů zlepšování účinné spolupráce s členskými státy a mezi nimi navzájem;
f)
celkové posouzení řádného zastoupení všech subjektů uvedených v čl. 4 odst. 2 ve středisku.
Prezident úřadu před tím, než předloží Evropskému parlamentu, Komisi a správní radě zprávu o činnosti, konzultuje její příslušné části se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
Článek 8
Hodnocení
1. Komise přijme zprávu hodnotící uplatňování tohoto nařízení do 6. června 2017.
2. Tato hodnotící zpráva posoudí provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o jeho dopad na prosazování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu.
3. Při přípravě hodnotící zprávy Komise konzultuje otázky uvedené v odstavci 2 s úřadem, členskými státy a zástupci, kteří zasedají v rámci střediska.
4. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a uskuteční o ní širokou konzultaci mezi zúčastněnými subjekty.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 19. dubna 2012.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 386/2012/EU RENDELETE
(2012. április 19.)
a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére és 118. cikkének első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió gazdasági jóléte a kreativitás és az innováció fenntartásán nyugszik. Ezért az Unió jövőbeli prosperitásának biztosítása során elengedhetetlenek az ezek hatékony védelmét szolgáló intézkedések.
(2)
A szellemi tulajdonjogok alapvető üzleti vagyoni értékek, amelyek hozzájárulnak annak biztosításához, hogy az alkotók és a feltalálók megkapják a munkájuk méltányos ellenértékét, továbbá, hogy a kutatásba és az új ötletekbe eszközölt befektetésük védve legyen.
(3)
A szellemi tulajdonjogok megalapozott, összehangolt és progresszív megközelítése alapvetően fontos az európai digitális menetrendet is tartalmazó Európa 2020 stratégia céljainak elérésére irányuló törekvés során.
(4)
A szellemi tulajdoni jogsértések számának folyamatos növekedése nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem sok esetben az uniós fogyasztók egészségét és biztonságát is. Ezért hatékony, azonnali és összehangolt cselekvésre van szükség nemzeti, európai és globális szinten is annak érdekében, hogy e jelenséggel sikeresen fel lehessen venni a harcot.
(5)
A hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló, 2008. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalásban (3) előirányzott, a szellemi tulajdonjogokról szóló átfogó stratégia összefüggésében a Tanács felkérte a Bizottságot arra, hogy hozzon létre egy európai megfigyelőközpontot a hamisítás és a kalózkodás területén. A Bizottság ezért a közszféra és a magánszektor részvételével szakértői hálózatot alakított ki, amelynek feladatait a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló közleményében határozta meg. A hamisítás és a kalózkodás európai megfigyelőközpontjának nevét szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjára (a továbbiakban: a Megfigyelőközpont) kell változtatni.
(6)
Az említett közlemény megállapította, hogy a Megfigyelőközpontnak a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó információk és adatok összegyűjtésének, figyelemmel kísérésének és elemzésének központi erőforrásaként kell szolgálnia. Együttműködési platformként kell működnie a nemzeti hatóságok képviselői és az érdekeltek között, hogy megoszthassák egymással elképzeléseiket és szakértelmüket a legjobb gyakorlatokat illetően, és közös jogérvényesítési stratégiákra vonatkozó ajánlásokat fogalmazhassanak meg a politikai döntéshozók számára. A közlemény rendelkezik arról, hogy a Megfigyelőközpont gazdái és irányítói a Bizottság szolgálatai lesznek.
(7)
A Tanács a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről szóló, 2010. március 1-jei állásfoglalásában (4) felkérte a Bizottságot, a tagállamokat és az ipart arra, hogy a Megfigyelőközpontot lássák el a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás terén rendelkezésre álló megbízható és összehasonlítható adatokkal, és - a Megfigyelőközpont keretében - együttesen dolgozzanak ki és fogadjanak el a további információk gyűjtésére vonatkozó terveket. A Tanács továbbá felkérte a Megfigyelőközpontot, hogy minden évben tegyen közzé átfogó éves jelentést a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás elterjedtségéről, mértékéről és fő jellemzőiről, valamint a belső piacra gyakorolt hatásáról. Az éves jelentést a tagállami hatóságok, a Bizottság és a magánszektor által e célra szolgáltatott vonatkozó információ felhasználásával, az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban kell elkészíteni. A Tanács emellett elismerte a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, és egyúttal a szellemi tulajdoni jogsértéseket megelőző és az ilyen jogsértések ellen küzdő új versenyképes üzleti modellek kidolgozásának jelentőségét is, amelyek a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a kulturális sokszínűség megerősítésének elengedhetetlen eszközei.
(8)
A Tanács az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról szóló, 2010. május 25-i következtetéseiben (5) felkérte a Bizottságot arra, hogy teremtse meg a jogi alapját a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) jogérvényesítéssel kapcsolatos tevékenységekbe történő bevonásának, ideértve a hamisítás elleni küzdelmet is, különösen a nemzeti védjegyhivatalokkal és a Megfigyelőközponttal való együttműködés elmélyítése révén. Ebben a tekintetben a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) rendelkezik többek között a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködés elősegítését célzó egyes intézkedésekről, ideértve az információcserét is.
(9)
Az Európai Parlament a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, 2009. március 26-i ajánlásában (7) javasolta, hogy a Tanács a korlátlan és biztonságos internet-hozzáférés fenntartása mellett ösztönözze a magán- és a közszféra együttműködését a bűnüldözési együttműködés fokozásában.
(10)
Az Európai Parlament a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalásában (8) felhívta a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy a Hivatal és a szellemitulajdon-védelmi nemzeti hivatalok közötti együttműködést terjesszék ki a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemre is.
(11)
Az Európai Parlament a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő potenciál felszabadításáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalásában (9) sürgette a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kis- és középvállalkozások speciális problémáit a szellemi tulajdonjogaik érvényesítése során, valamint támogassa a legjobb gyakorlatokat és a hatékony módszereket e jogok tiszteletben tartása tekintetében.
(12)
Az Európai Parlament a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről szóló, 2011. július 6-i állásfoglalásában (10) felhívta a Bizottságot, hogy biztosítsa a teljes körű harmonizációt és jogbiztonságot, ugyanakkor gondoskodjon az egyének egységes és magas szintű védelméről minden körülmények között.
(13)
A Megfigyelőközpontra ruházott feladatok mértékére tekintettel megoldást kell találni a feladatai elvégzéséhez megfelelő és fenntartható infrastruktúra biztosítására.
(14)
A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (11) rendelkezik a Hivatal és a tagállami bíróságok, illetve hatóságok közötti igazgatási együttműködésről, valamint a kiadványok cseréjéről a Hivatal és a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai között. Ennek alapján alakította ki a Hivatal a szellemi tulajdonjogok védelme terén tevékenykedő nemzeti hivatalokkal való együttműködést. Ennek köszönhetően a Hivatal már jelentős mértékben rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalattal és szakértelemmel, hogy a Megfigyelőközpont feladatai területén megfelelő és fenntartható infrastruktúrát biztosítson.
(15)
A Hivatal tehát alkalmas arra, hogy e feladatok ellátásával megbízzák.
(16)
Ezeknek a feladatoknak a 2004/48/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi szellemi tulajdonjogra vonatkozniuk kell, mivel sok esetben a jogsértő cselekmény egyszerre többféle szellemi tulajdonjogot is érint. Továbbá ahhoz, hogy a fennálló helyzetről az érintettek teljes képet kapjanak, és hogy lehetővé váljon átfogó stratégiák kidolgozása a szellemi tulajdoni jogsértések csökkentése érdekében, a fent említett szellemi tulajdonjogok teljes körével kapcsolatos adatokra és a legjobb gyakorlatok megosztására van szükség.
(17)
A Hivatal által elvégzendő feladatok összekapcsolhatók a 2004/48/EK irányelvben meghatározott jogérvényesítési és jelentéstételi intézkedésekkel. A Hivatalnak ezért olyan szolgáltatásokat kell nyújtania a nemzeti hatóságok vagy gazdasági szereplők részére, amelyek különösen az irányelv egységes végrehajtását érintik, és amelyek feltehetően megkönnyítik az irányelv alkalmazását. A Hivatal feladatait emiatt úgy kell tekinteni, hogy azok szorosan kapcsolódnak a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit közelítő aktusok tárgyához.
(18)
A Hivatal által összehívott Megfigyelőközpontnak a Hivatal szakértelmének, tapasztalatainak és erőforrásainak felhasználásával a szellemi tulajdoni jogsértésekkel kapcsolatos információkat és adatokat kezelő kiválósági központtá kell válnia.
(19)
A Hivatalnak fórumot kell biztosítania a hatóságok és a magánszektor közötti kapcsolatfelvételre, amely biztosítja a szellemi tulajdonjogok értékére és e jogok megsértésére vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtését, elemzését és terjesztését, meghatározza és népszerűsíti a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló legjobb gyakorlatokat és stratégiákat, valamint tudatosítja a közvéleményben a szellemi tulajdoni jogsértések hatását. A Hivatalnak ezenkívül további feladatokat is el kell látnia, mint például a szellemi tulajdonjogok értékének jobb tudatosítását, a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, új versenyképes üzleti modellekre vonatkozó információcsere ösztönzését, a szellemi tulajdonjogok érvényesítésében részt vevő személyek szakértelmének megfelelő képzési intézkedések révén történő növelését, a hamisítás megelőzését szolgáló technikai ismeretek bővítését, valamint a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés fejlesztését. A Bizottságot be kell vonni a Hivatal által e rendelet értelmében végzett tevékenységekbe.
(20)
A Hivatalnak így elő kell mozdítania és támogatnia kell a nemzeti hatóságoknak, a magánszektornak és az uniós intézményeknek a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos tevékenységeit és különösen az e jogok megsértése elleni küzdelemben folytatott tevékenységeiket. A Hivatal e rendelet szerinti hatásköreinek gyakorlása nem akadályozza a tagállamokat saját hatásköreik gyakorlásában. A Hivatal e rendelet szerinti feladatai és tevékenységei nem terjednek ki az illetékes hatóságok által folytatott egyedi műveletekben vagy vizsgálatokban való részvételre.
(21)
E feladatok leghatékonyabb ellátása érdekében a Hivatalnak konzultálnia kell és együtt kell működnie más, nemzeti, európai és adott esetben nemzetközi szintű hatóságokkal, szinergiákat kell létrehoznia az e hatóságok által folytatott tevékenységekkel, valamint el kell kerülnie az egymást átfedő intézkedéseket.
(22)
A Hivatalnak saját költségvetéséből kell finanszíroznia a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokat és tevékenységeket.
(23)
Amikor a Hivatal a tevékenysége során összehívja a Megfigyelőközpontot, a magánszektor képviselői vonatkozásában reprezentatív módon kell bevonnia a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett vagy legtapasztaltabb gazdasági ágazatokat - ideértve a kreatív iparágakat is -, különösen a jogosultak - ideértve a szerzőket és egyéb alkotókat -, valamint az internetes közvetítők képviselőit. A fogyasztók és a kis- és középvállalkozások megfelelő képviseletét is biztosítani kell.
(24)
Az e rendelet által a tagállamok és a magánszektor számára előírt tájékoztatási kötelezettségek nem okozhatnak szükségtelen adminisztratív terheket, és törekedniük kell az átfedések elkerülésére a meglévő uniós jelentéstételi követelmények alapján a tagállamok és a magánszektor uniós intézményekhez rendelt képviselői által már szolgáltatott adatok tekintetében.
(25)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a Hivatal szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal való megbízását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) a nemzeti hatóságok, a magánszektor és az uniós intézmények által a 2004/48/EK irányelv hatálya alá tartozó szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelem terén folytatott tevékenységek előmozdítására és támogatására irányuló feladatokkal bízza meg. A Hivatal e feladatok végrehajtása során megszervezi, irányítja és támogatja a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja (a továbbiakban: a Megfigyelőközpont) keretében összehívott szakértők, hatóságok és érintett felek összegyűlését.
A Hivatal e rendelet szerinti feladatai és tevékenységei nem terjednek ki az illetékes hatóságok által folytatott egyedi műveletekben vagy vizsgálatokban való részvételre.
2. cikk
Feladatok és tevékenységek
(1) A Hivatal feladatai a következők:
a)
a szellemi tulajdon értékének fokozottabb tudatosítása;
b)
a szellemi tulajdoni jogsértések elterjedtségének és hatásának fokozottabb tudatosítása;
c)
a szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló, a közszférában és a magánszektorban bevált gyakorlatokra vonatkozó ismeretek bővítése;
d)
a szellemi tulajdoni jogsértések hatásaival kapcsolatban a polgárokban kialakuló érzékenység növelésének támogatása;
e)
a szellemi tulajdonjogok érvényesítésében részt vevő személyek szaktudásának bővítése;
f)
a szellemi tulajdoni jogsértések megelőzésére és kezelésére szolgáló technikai eszközökre vonatkozó ismeretek bővítése, ideértve azokat a helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól;
g)
a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságok közötti, az e jogok érvényesítésével kapcsolatos internetes információcsere javítását segítő mechanizmusok biztosítása, és az e hatóságokkal folytatott és az e hatóságok közötti együttműködés erősítése;
h)
a harmadik országbeli szellemitulajdon-védelmi hivatalokkal való nemzetközi együttműködés erősítésén való munkálkodás a tagállamokkal konzultálva, a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló stratégiák kialakítása és technikák, képességek és eszközök kifejlesztése céljából.
(2) A 7. cikk értelmében elfogadott munkaprogramnak megfelelően és az uniós joggal összhangban az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása során a Hivatal a következő tevékenységeket végzi:
a)
kialakítja a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó független, objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtésének, elemzésének és jelentésének átlátható módszertanát;
b)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatokat;
c)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a szellemi tulajdon gazdasági értékére és a gazdasági növekedéshez, a jóléthez, az innovációhoz, a kreativitáshoz, a kulturális sokszínűséghez, a színvonalas munkahelyek teremtéséhez és az Unión belüli jó minőségű termékek és szolgáltatások előállításához történő hozzájárulására vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatokat;
d)
gazdasági ágazatonként, földrajzi térségenként és a megsértett szellemi tulajdonjogok egyes típusaira elvégzett rendszeres értékeléseket és egyedi jelentéseket készít, amelyek többek között a szellemi tulajdoni jogsértések társadalmi és gazdasági hatásait - ideértve a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásokat is -, valamint azok egészségügyi, környezeti és biztonsági hatásait értékelik;
e)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a legjobb gyakorlatokra vonatkozó információkat a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselők között, és szükség esetén stratégiákra vonatkozó ajánlásokat fogalmaz meg az ilyen gyakorlatok alapján;
f)
jelentéseket és kiadványokat készít annak érdekében, hogy az uniós polgárok átfogóbban megismerjék a szellemi tulajdoni jogsértések hatásait, továbbá e célból európai és nemzetközi szintű konferenciákat, eseményeket és találkozókat szervez, valamint nemzeti és páneurópai fellépéseket - ideértve az online és offline kampányokat is - támogat elsősorban adatok és információk szolgáltatása révén;
g)
nyomon követi a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő új versenyképes üzleti modellek kidolgozását, ösztönzi az információcserét, és növeli a fogyasztói tudatosságot e tekintetben;
h)
internetes és egyéb formában megvalósított képzéseket dolgoz ki és szervez a szellemi tulajdonjogok védelmében részt vevő nemzeti tisztviselők számára;
i)
eseti találkozókat szervez szakértők - többek között tudományos szakértők és a civil társadalom érintett képviselői - számára a Hivatal e rendelet szerinti munkájának támogatására;
j)
szakembereknek szánt technikai eszközöket és teljesítményértékelési technikákat azonosít és népszerűsít, ideértve az olyan helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól;
k)
együttműködik a nemzeti hatóságokkal és a Bizottsággal egy, a szellemi tulajdoni jogsértésekkel kapcsolatos információknak az e jogok védelmével és érvényesítésével foglalkozó tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek közötti cseréjét előmozdító online hálózat kifejlesztése érdekében;
l)
együttműködik és szinergiákat alakít ki a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaival, ideértve a Benelux Szabadalmi Hivatalt és más, a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságokat is a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos technikák, szakismeret és eszközök fejlesztése és terjesztése érdekében, ideértve a képzési programokat és a tudatosságnövelő kampányokat is;
m)
a tagállamokkal konzultálva programokat dolgoz ki a harmadik országok számára történő technikai segítségnyújtásra vonatkozóan, továbbá egyedi képzési programokat és eseményeket dolgoz ki és valósít meg a harmadik országokban a szellemi tulajdonjogok védelmében részt vevő tisztviselők számára;
n)
a Bizottság kérésére a rendelet hatálya alá tartozó témákkal kapcsolatban ajánlásokat tesz a Bizottságnak;
o)
hasonló tevékenységeket végez annak érdekében, hogy a Hivatal képes legyen ellátni az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett feladatok és tevékenységek végrehajtása során a Hivatal betartja az adatvédelemre vonatkozó, hatályos uniós jogi rendelkezéseket.
3. cikk
Finanszírozás
A Hivatal mindenkor gondoskodik arról, hogy az e rendelet által ráruházott tevékenységek megvalósítását saját költségvetéséből finanszírozza.
4. cikk
A Megfigyelőközpont ülései
(1) A 2. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtása érdekében a Hivatal legalább évente egyszer meghívja a Megfigyelőközpont üléseire a szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek képviselőit, valamint a magánszektor képviselőit, a Hivatal e rendelet szerinti munkájában való részvételük céljából.
(2) A magánszektornak a Megfigyelőközpont üléseire meghívott képviselői a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett vagy legtöbb tapasztalatot szerzett különböző - többek között a kreatív - gazdasági ágazatokat képviselő uniós és nemzeti testületek széles, reprezentatív és kiegyensúlyozott köréből kerülnek ki.
Biztosítani kell a fogyasztói szervezetek, a kis- és középvállalkozások, a szerzők és egyéb alkotók megfelelő képviseletét.
(3) A Hivatal felkéri valamennyi tagállamot, hogy a Megfigyelőközpont üléseire közigazgatása legalább egy képviselőjét küldje el. E tekintetben a tagállamok biztosítják a Megfigyelőközpont munkájának folyamatosságát.
(4) Az (1) bekezdésben említett ülések a Megfigyelőközponton belüli, a tagállamok képviselőiből és a magánszektor képviselőiből álló munkacsoportokkal is kiegészíthetők.
(5) Adott esetben - és az (1) bekezdésben említett üléseken felül - a Hivatal üléseket szervez, amelyeken részt vesznek:
a)
a tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek képviselői; vagy
b)
a magánszektor képviselői.
(6) Az e cikk hatálya alá tartozó valamennyi ülésre - a helyzettől függően résztvevőként vagy megfigyelőként - meghívást kapnak az Európai Parlament tagjai vagy más képviselői, valamint a Bizottság képviselői.
(7) A Hivatal honlapján közzéteszi a részt vevő képviselők nevét, az e cikkben említett ülések napirendjét és jegyzőkönyveit.
5. cikk
Tájékoztatási kötelezettségek
(1) Adott esetben, a nemzeti - többek között a személyes adatok kezelésére vonatkozó - jogszabályokkal összhangban a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésük alapján a tagállamok:
a)
tájékoztatják a Hivatalt a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos átfogó politikáikról és stratégiájukról, és ezek módosításairól;
b)
átadják a szellemi tulajdoni jogsértésekről rendelkezésükre álló statisztikai adatokat;
c)
tájékoztatják a Hivatalt a lényeges ítélkezési gyakorlatukról.
(2) A személyes adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok és a bizalmas információk védelmének sérelme nélkül a magánszektor Megfigyelőközpontként ülésező képviselői - amennyiben lehetséges - a Hivatal kérésére:
a)
tájékoztatják a Hivatalt a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatban a tevékenységi területükön érvényesülő politikákról és stratégiákról, valamint ezek módosításairól;
b)
statisztikai adatokat szolgáltatnak a tevékenységi területükön bekövetkezett, szellemi tulajdoni jogsértésekről.
6. cikk
A Hivatal
(1) A 207/2009/EK rendelet XII. címének vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell az e rendeletben előírt feladatok és tevékenységek végrehajtására is.
(2) A 207/2009/EK rendelet 124. cikkében ráruházott hatáskörével élve a Hivatal elnöke elfogadja azokat a belső igazgatási utasításokat és közzéteszi azokat az értesítéseket, amelyek szükségesek az e rendelet által a Hivatalra ruházott feladatok elvégzéséhez.
7. cikk
A munkaprogram és a vezetői jelentés tartalma
(1) A Hivatal az e rendelet szerinti tevékenységek és a Megfigyelőközpont ülései tevékenységeinek megfelelő rangsorolása érdekében éves munkaprogramot dolgoz ki a szellemi tulajdonjogok védelmének terén érvényesülő uniós politikákkal és prioritásokkal összhangban, és a 4. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett képviselőikkel együttműködve.
(2) Az (1) bekezdésben említett munkaprogramot tájékoztatás céljából be kell nyújtani a Hivatal igazgatótanácsához.
(3) A 207/2009/EK rendelet 124. cikke (2) bekezdésének d) pontjában előírt vezetői jelentés legalább a Hivatal e rendeletben meghatározott feladataival és tevékenységeivel kapcsolatos következő információkat tartalmazza:
a)
az előző naptári év során végzett fő tevékenységek áttekintését;
b)
az előző naptári év során elért eredményeket, adott esetben a különböző ipari és termékágazatok helyzetét elemző ágazati jelentésekkel együtt;
c)
a Hivatal e rendeletben és az (1) bekezdésnek megfelelően kidolgozott munkaprogramban meghatározott feladatainak teljesítéséről szóló átfogó értékelést;
d)
a Hivatal által a jövőben elvégezni kívánt tevékenységek áttekintését;
e)
észrevételeket a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről, valamint a lehetséges jövőbeli politikákról és stratégiákról, ideértve a tagállamokkal folytatott és a tagállamok közötti hatékony együttműködés fokozásának módjáról szóló észrevételeket is;
f)
a 4. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi szereplő megfigyelőközpontbeli megfelelő képviseletének átfogó értékelését.
A vezetői jelentésnek az Európai Parlamenthez, a Bizottsághoz és az igazgatótanácshoz való benyújtása előtt a Hivatal elnöke a jelentés vonatkozó részeiről konzultál a 4. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett képviselőkkel.
8. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2017. június 6-ig jelentést fogad el e rendelet alkalmazásának értékeléséről.
(2) Az értékelő jelentés értékeli a rendelet megvalósulását, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok belső piaci érvényesítésére gyakorolt hatására.
(3) A Bizottság az értékelő jelentés elkészítése során a (2) bekezdésben említett kérdésekről konzultál a Hivatallal, a tagállamokkal és a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselőkkel.
(4) A Bizottság az értékelő jelentést megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, és széles körű konzultációt folytat az érintettekkel a jelentésről.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2012. április 19-én.