ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 21.)
a Cseh Köztársaság által a České aerolinie, a. s. vállalatnak nyújtott SA.29864 (C 6/10) (korábbi NN 1/10) számú Állami támogatásról (ČSA - Czech Airlines a.s. - az Osinek a.s. által nyújtott kölcsön lehetséges Állami támogatási vetületei)
(az értesítés a C(2012) 1664. számú dokumentummal történt)
(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles.)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/637/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító bizottsági határozatra (1), az SA.29864 (C 6/10, korábbi NN 1/10, CP 371/2009) számú támogatás (2) tekintetében,
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2009 májusában nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottság tudomására jutott, hogy egy felszámolás alatt álló, állami tulajdonú vállalat, az Osinek a.s. (a továbbiakban: Osinek) megállapodást kötött 2,5 milliárd CZK (körülbelül 100 millió EUR) összegű kölcsön nyújtásáról a ČSA - Czech airlines, a. s. (a továbbiakban: ČSA) számára. A Bizottság 2009. május 14-én és 2009. szeptember 24-én kelt levelében információkat kért a Cseh Köztársaságtól. A Cseh Köztársaság a Bizottság számára a 2009. szeptember 10-én, illetve 2009. november 25-én kelt levelében adott további tájékoztatást.
(2)
2010. február 24-én kelt levelével a Bizottság tájékoztatta a Cseh Köztársaságot arról, hogy az adott intézkedés tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló határozat). A Cseh Köztársaság 2010. április 26-án kelt levelében észrevételeket adott elő. A Bizottság további kérdéseket tett fel a 2010. július 6-án kelt levelében, amely kérdésekre a Cseh Köztársaság 2010. szeptember 15-én válaszolt.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapja közzétette. A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az intézkedéssel kapcsolatban.
(4)
A Bizottság négy érdekelt féltől kapott észrevételt: A Travel Service and Icelandair Group vállalattól 2011. március 10-én, a Czech Connect Airlines a.s. vállalattól 2011. március 11-én, a JOB AIR Technic a.s. vállalattól 2011. március 10-én, valamint a ČSA vállalattól 2011. március 14-én. Az észrevételeket a Bizottság továbbította a Cseh Köztársaságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; a választ a Bizottság a 2011. május 12-én kelt levélben kapta meg.
2. AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA
2.1. Az Osinek-kölcsön
(5)
A vizsgálat tárgyát képező intézkedés egy kölcsön, amelyet 2009. április 30-án nyújtott az Osinek a cseh nemzeti légitársaságnak, a ČSA-nak. A kölcsön három részletben került kifizetésre az alábbiak szerint:
a)
az első részlet, 800 millió CZK, 2009. május 11-én került lehívásra;
b)
a második részlet, 900 millió CZK 2009. július 30-án került lehívásra; és
c)
a harmadik részlet, 800 millió CZK 2009. szeptember 24-én került lehívásra.
(6)
A visszafizetés várható ideje 2010. november 30. volt, a hosszabbítás lehetőségével. A kölcsön kamata a három havi prágai bankközi kamatláb (a továbbiakban: PRIBOR) plusz 300 bázispontú kockázati prémium, azaz 5,51 % a kölcsönszerződés aláírásának napján. A kamat negyedévente volt esedékes a naptári negyedév utolsó munkanapján (kamatidőszak). A kamat számítása napi alapon történt az Osinek-kölcsön visszafizetését megelőző naptól.
(7)
A cseh hatóságok véleménye szerint a 300 bázispontú kockázati ráhagyás pontosan tükrözi a Standard & Poor’s B besorolásával (sérülékeny pénzügyi helyzet) rendelkező vállalat pénzügyi helyzetének megfelelő kockázati ráhagyást, valamint a kölcsön összegének 110 %-át kitevő fedezettségi szintet.
(8)
A kölcsön biztosítására szolgáló fedezet a prágai Ruzyně repülőtéren található épületekből, földterületből, raktárkészletből és tartalék alkatrészekből állt. A fedezet legnagyobb részének piaci értékét független szakértő állapította meg. Az Osinek kölcsönszerződéshez négy kiegészítés került megkötésre, amelyek kibővítették és módosították a fedezetként szolgáló eszközök körét (3). A cseh hatóságok állítása szerint minden ilyen módosítás tiszteletben tartotta az Osinek-kölcsönszerződésben rögzített azon feltételt, hogy a tényleges kölcsönösszeg semmikor sem haladhatja meg a fedezet értékének 90 %-át vagy a megállapodás szerinti maximális kölcsönösszeget.
(9)
Az Osinek-kölcsön nem került visszafizetésre az eredeti tervek szerint, hanem a fedezet felszabadításra került, a tartozást pedig tőkésítették 2010. június 30-án (adósság-részvény csere).
1. táblázat
Az Osinek-kölcsön biztosítására szolgáló eszközök áttekintése
Fedezet
Érték CZK-ban (millió)
Az értéket meghatározta:
Felhasználási időszak
Üzemeltetési épület - F. hangár (az épület alatti földterülettel együtt)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. június 1-jei szakértői vélemény
2009. május 11-től (1. részlet)
„APC” adminisztratív épület (az épület alatti földterülettel együtt)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. július 5-i szakértői vélemény
2009. július 30-tól (2. részlet) 2009. december 9-ig (a 3. kiegészítés törölte)
Tartalék alkatrészek (forgó tartalék alkatrészek és/vagy cseremotorok)
[150 - 165]
Az értékelés a 2009. szeptember 30-i nettó könyv szerinti értéken alapul
2009. szeptember 24-től (3. részlet)
Tartalék alkatrészek (forgó, A310 típus (összes) és Boeing gépekhez
[520 - 575]
Az értékelés a 2009. szeptember 30-i nettó könyv szerinti értéken alapul
2009. szeptember 24-től (3. részlet) 2010. január 25-ig (4. kiegészítés)
Az „APC” adminisztratív épület körülötti földterület
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. július 5-i szakértői vélemény
2009. július 23-tól (1. kiegészítés) 2010. január 25-ig
Az F. hangár körülötti és azzal szomszédos földterület
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. július 5-i szakértői vélemény
2009. július 23-tól (1. módosítás)
Tartalék alkatrészek, típus: A319/320
[265 - 290]
A nettó könyv szerinti érték alapján
2009. július 23-tól (1. kiegészítés)
Tartalék alkatrészek, típus: A310, ATR és Boeing
[440 - 485]
A nettó könyv szerinti érték alapján
2009. szeptember 22-től (2. kiegészítés)
Repülésszimulátor
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. szeptember 10-i szakértői vélemény
2009. szeptember 22-től (2. kiegészítés)
1 Boeing 737-55s, regisztrációs jelzés: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. december 7-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés)
2 Boeing 737-55s, regisztrációs jelzések: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2010. december 7-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés) 2010. január 25-ig (4. kiegészítés)
IT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., 2009. november 30-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés)
A „ČSA CZECH AIRLINES” védjegy
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, 2009. november 30-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés)
A ČSA részesedése a ČSA Support, s.r.o. vállalatban
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., 2010. január 20-i szakértői vélemény
2010. január 25-től (4. kiegészítés)
2.2. A határozat alkalmazási köre
(10)
A 2010. február 24-én kelt, az eljárás megindításáról szóló határozat a 2,5 milliárd cseh koronás Osinek-kölcsönre a 2009. április 30-án megkötött kölcsönszerződés alapján hivatkozik, valamint feltételezi, hogy a kölcsön fedezeteinek a cseh kormány 2009. október 26-i 1343. számú határozata alapján történő felszabadítása lezajlott. Azonban a kölcsön fedezeteinek felszabadítását (adósság-részvény csere) a Bizottsághoz 2010. május 12-én jelentették be (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Szerkezetátalakítási terv), végrehajtására pedig 2010 júniusában került sor. Ezért ez a határozat magával - a 2009. április 30-án megkötött kölcsönszerződés alapján nyújtott - 2,5 milliárd CZK összegű Osinek-kölcsönnel foglalkozik. Az Osinek-kölcsönben szereplő fedezetek felszabadításának és az azt követő adósság-részvény cserének az értékelése az SA.30908 ügyben hozott végleges határozat tárgyát képezi majd.
2.3. Osinek
(11)
Az Osinek egy pénzügyi közvetítő vállalat, amelyet a Cseh Köztársaság szénbányái bezárásának, illetve azok új életre keltésének felügyeletére hoztak létre. A kölcsön nyújtásának idején a vállalat 100 %-ban a Pénzügyminisztérium felügyelete alatt álló cseh hatóságok tulajdonában volt. 2008. november 5-én az Osinek felszámolás alá került. A felszámolását megelőzően az Osinek még rendelkezett forrásokkal, és a beszámolók szerint különböző befektetési lehetőségeket keresett. Az Osinek-kölcsönszerződés megkötésére és aláírására 2009. április 30-án került sor az Osinek nevében, a vállalat felszámolója által. A kölcsönnel kapcsolatos potenciális kockázatok azonosítása érdekében az Osinek megrendelte a ČSA gazdasági elemzését egy független szakértőtől, a European Business Consulting spol. s.r.o. vállalattól (a továbbiakban: EBC), valamint egy jogi elemzést a JUDr. Jiří Rybář és JUDr. Pavel Štrbík ügyvédi irodától.
(12)
2009. szeptember 29-én az Osinek és a Cseh Köztársaság Ipari és Kereskedelmi Minisztériuma megállapodást írt alá, amelynek értelmében az Osinek ČSA vállalattal kapcsolatos, az Osinek-kölcsönből fakadó követelései a minisztériumhoz kerülnek át az Osinek felszámolási eljárása eredményeképpen. A ČSA ugyanezen napon értesítést kapott erről az áthelyezésről. 2010. március 8-án lezárult az Osinek felszámolási eljárása.
(13)
2010. május 3-án a cseh kormány elfogadta a ČSA szerkezetátalakítási tervéről szóló 333. számú határozatot, amely értelmében a cseh kormány utasította az Ipari és Kereskedelmi Minisztériumot, hogy a biztosítékok némelyike esetében hajtsa végre a zálogok felszabadítását a ČSA jegyzett tőkéjének megemelése előtt. A kölcsön tőkésítése (adósság-részvény csere) jogi szempontból ezen a határozaton alapult és 2010. június 30-án került végrehajtásra.
2.4. A kedvezményezett, a ČSA
(14)
A ČSA 1923 óta a Cseh Köztársaság nemzeti légitársasága. Székhelye Prágában van és üzemeltetése a prágai Ruzyně repülőtérről történik. A ČSA a legnagyobb légitársaság a prágai Ruzyně repülőtéren, és az útjukat Prágában kezdő vagy ott végző utasok 37 %-át szállítja. A ČSA tagja a Sky Team szövetségnek. A szerkezetátalakítás előtt a ČSA flottája 51 repülőgépből állt. A ČSA menetrend szerinti légi közlekedési szolgáltatásokat kínál (44 ország 104 célhelyére). A ČSA emellett charter-járatokat, teherszállítási szolgáltatásokat, földi kezelési szolgáltatásokat (a prágai Ruzyně repülőtér minden utasának körülbelül 60 %-át kezeli), repülőgép-karbantartási szolgáltatásokat, személyzet-oktatási szolgáltatásokat, vendéglátási szolgáltatásokat is kínál, valamint a prágai Ruzyně repülőéren megtalálhatók a vámmentes üzletek, a fedélzeten pedig vámmentes értékesítést végez.
2.4.1. Tulajdonosi szerkezet
(15)
A ČSA egy állami tulajdonban lévő vállalat, a részvényeinek 95,69 % százaléka a Cseh Köztársaság tulajdonában van a Pénzügyminisztériumon keresztül. A kisebbségi tulajdonosok a Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prága városa (1,53 %) és Pozsony városa (0,51 %).
(16)
A szerkezetátalakítási folyamat befejeztével az állam stratégiai partnert kíván találni a ČSA vállalat számára. A tervezett privatizálás előkészületeként a cseh kormány egy új vállalati szerkezet kialakítása mellett döntött, a Český Aeroholding, a.s. (a továbbiakban: ČAH) keretében.
(17)
2011. október 25-én a cseh versenyhatóság jóváhagyta a ČAH létrehozását, amely magában foglalja majd a ČSA vállalatot, a prágai Ruzyně repülőteret, és a ČSA jelenlegi leányvállalatait, azaz a Czech Airlines Handling, a Holidays Czech Airlines, a Technics és a ČSA Services s.r.o. vállalatokat. A ČAH vezetése és szerkezete tartalmazza majd pénzügyi holdingszerkezetek elemeit, hogy elősegíthesse a holdingba tömörülő vállalatok szerkezetátalakítását, javítva hozzáférésüket a kereskedelmi finanszírozáshoz és felkészítve őket a soron következő privatizációra.
2.4.2. A vállalat pénzügyi helyzete
(18)
A ČSA nehézségekkel került szembe, amelyek jelentősen súlyosbodtak 2009-ben, a jelenlegi gazdasági válság csúcspontján. Bár a vállalat a cseh nemzeti törvények értelmében semmikor sem érte el a fizetésképtelenségi eljárás indításához szükséges helyzetet, ennek ellenére egyértelműen negatív trend volt tapasztalható a főbb pénzügyi mutatóiban.
2. táblázat
A ČSA saját tőkéje és jegyzett tőkéje, 2006-2009 (ezer CZK)
2006
2007
2008
2009
Saját tőke
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Forrás: A ČSA éves jelentései.
3. táblázat
Változások a ČSA pénzügyeiben (ezer CZK)
(ezer) CZK
2006.12.31.
2007.12.31.
2008.3.31.
2008.6.30.
2008.12.31.
2009.3.31.
2009.6.30.
2009.9.30.
2009.12.31.
Nyereség/Veszteség
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Forgalom (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Működési tevékenységből származó nettó pénzáramlás
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Tartozás
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Nettó eszközérték
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Forrás: A ČSA által rendelkezésre bocsátott pénzügyi nyilatkozatok.
(19)
A vállalat 2007-ben és 2008-ban nyereséges volt. Azonban 2009-ben jelentősen leromlott az üzleti eredménye. A forgalma csak kis mértékben csökkent az előző négy évhez képest, de a pénzáramlás jelentősen visszaesett. Az adósságállomány szintje többé-kevésbé stabil volt. A vállalat a veszteségeit az eszközei értékesítésével ellensúlyozta, különösen a 2009-es pénzügyi évben.
(20)
A vállalat helyzete tovább romlott 2009 során, különösen a nyarat követően, amely hagyományosan nyereséges időszak a ČSA számára.
2.5. Az eljárás megindításról szóló határozat
(21)
2010. február 24-én a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. Határozatában a Bizottság arra vonatkozó kételyeit fejezte ki, hogy a ČSA már a kölcsön fogadásakor is olyan mértékű nehézségekkel küzdött-e, amelyek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítás iránymutatás) (6) foglaltaknak megfelelnek.
(22)
Továbbá a Bizottság aggályait fejezte ki arra vonatkozóan, hogy az Osinek által a ČSA számára biztosított kölcsön - figyelembe véve a vállalat pénzügyi helyzetét - járt-e olyan gazdasági előnnyel, amelyet a kedvezményezett vállalkozás nem ért volna el normál piaci körülmények között. Továbbá a Bizottság azt is megkérdőjelezte, hogy ha a kölcsön része volt állami támogatás is, akkor ez a támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásokra alkalmazandó szabályokkal, különös tekintettel a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes közösségi keretszabály (a továbbiakban: az ideiglenes keretszabály) című bizottsági közleményre (7). Ha az Osinek-kölcsönről azt állapítják meg, hogy tartalmazott állami támogatást is, az intézkedés hátrányos hatással lehetett a versenyre, azaz a prágai Ruzyně repülőtérről induló útvonalakat kínáló vagy a ČSA-val és annak leányvállalataival más piacokon versenyző vállalatok számára.
3. A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI
(23)
Az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszként a Cseh Köztársaság észrevételeket nyújtott be, amelyekben kifejtette, hogy a Osinek-kölcsön megfelelt a „piacgazdasági befektető elve” tesztnek, mivel a ČSA nem biztosított indokolatlan gazdasági előnyöket.
(24)
Továbbá a Cseh Köztársaság azon a véleményen van, hogy a ČSA nem nehéz helyzetben lévő cég volt, csak 2009 augusztusában vált nehéz helyzetben lévő céggé. A Cseh Köztársaság úgy érvel, hogy a növekedési problémái ellenére a ČSA mindig képes volt életképessége megőrzésére. Azonban a helyzet megváltozott a 2008-as év végén és 2009 elején, és tovább romlott az év során a globális gazdasági visszaesésnek köszönhetően, amely komoly hatással volt a világ közlekedési piacaira (8). Ez a destabilizálódott olajpiacokkal és az árfolyam-ingadozásokkal együttesen járult hozzá a ČSA pénzügyi helyzetének romlásához.
(25)
2009 során a ČSA az előző évek eredményein alapuló előrejelzésekre hagyatkozott és jelentősen jobb eredményeket várt a nyári szezonban. Azonban a vezetőség számára augusztus közepén jelentett 2009 első féléves eredmények jelentős visszaesést mutattak a ČSA átlagos jövedelmében június hónapra. 2009 augusztusában egyértelművé vált a vezetőség számára, hogy a vállalat nem tud tovább működni azonnali költségcsökkentő intézkedések és külső forrásból származó pénzügyi segítség nélkül.
(26)
Az Osinek-kölcsön lehetséges állami támogatási elemével kapcsolatban a Cseh Köztársaság fenntartja, hogy a kamatláb megfelel a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a referencia-kamatláb közleményben) (9) meghatározott követelményeknek. A Cseh Köztársaság különösen fenntartja azt, hogy megfelelő volt a három havi PRIBOR alkalmazása alapkamatként a kölcsön kamatlábának meghatározásához, figyelembe véve a pénzpiacok volatilitását az Osinek-kölcsönszerződés aláírása idején.
(27)
A ČSA vállalatot nem értékelik minősítési rendszerek, így a Cseh Köztársaság nem tudja bizonyítani azon feltevését, hogy az Osinek-kölcsönszerződés aláírásakor a ČSA B besorolásúnak felelt volna meg. Azonban a Cseh Köztársaság az EBC által 2009. április 27-én írt jelentésre hivatkozik, amely szerint a ČSA fizető- és hitelképes volt.
(28)
A Cseh Köztársaság ismét kijelenti, hogy a kölcsön biztosítása érdekében a ČSA vállalatnak a kölcsön összegének legalább 110 %-át kitevő fedezetet kellett nyújtania a kölcsön teljes ideje alatt. Így a ČSA számára ténylegesen biztosított kölcsön összege semmikor nem haladhatta meg a fedezetek teljes összegének 90 %-át. A Cseh Köztársaság megerősítette, hogy ez a követelmény minden esetben teljesült, továbbá értékelő jelentéseket nyújtott be a kölcsön fedezeteként felhasznált eszközökről.
(29)
Továbbá a Cseh Köztársaság érvelése szerint az Osinek felszámolója - tekintve, hogy az Osinek jelentős mennyiségű rendelkezésre álló pénzügyi erőforrással bírt - befektetési lehetőséget keresett, haszon elérése céljából. Az Osinek-kölcsönszerződés megkötése előtt a felszámoló az EBC független tanácsadó vállalatot és a JUDr. Jiří Rybář és JUDr. Pavel Štrbík ügyvédi irodát bízta meg gazdasági, illetve jogi elemzés készítésével a kölcsönajánlattal kapcsolatosan. Az EBC által készített elemzés megerősítette, hogy a ČSA fizetőképesnek tekinthető, és annak kockázata, hogy a ČSA vállalatnak adott kölcsön veszteséget vagy kárt okozna minimális. Ezen elemzés alapján a felszámoló úgy döntött, hogy a ČSA számára biztosított kölcsön előnyös módja annak, hogy az Osinek rendelkezésre álló pénzügyi erőforrásait lekössék.
(30)
A Cseh Köztársaság kifejti továbbá, hogy még ha a Bizottság úgy is találja, hogy az Osinek-kölcsön feltételei kedvezőbbek voltak a piacon kínált egyéb kölcsönöknél, a kölcsön akkor is összeegyeztethető az ideiglenes keretszabályban megállapított feltételekkel.
4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(31)
A hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottság három érdekelt féltől és a kedvezményezettől, a ČSA-tól, kapott észrevételt a vizsgált intézkedéssel kapcsolatban (4. bekezdés).
(32)
A ČSA észrevételei lényegében megegyeznek a Cseh Köztársaság fentiekben részletezett észrevételeivel az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan. A ČSA újból kijelenti, hogy az Osinek-kölcsön nyújtása piaci feltételekkel történt, mivel az Osinek ésszerű piaci szereplőként viselkedett egy olyan piacon, amelyet inkább a kereskedelmi, semmint a gazdasági vagy társadalmi szakpolitikai célkitűzések motiválnak. Továbbá a ČSA észrevételeket tesz az esetleges támogatási elem számszerűsítésére vonatkozóan, amennyiben a Bizottság azt állapítaná meg, hogy az Osinek-kölcsönt előnyös kamat mellett nyújtották, azaz feltételezve, hogy a ČSA besorolása B-nél rosszabb és/vagy a fedezet minősítése nem „magas” volt.
(33)
Az összes érintett harmadik fél a ČSA versenytársa, akiket ugyanaz az ügyvédi iroda képvisel, így bizonyos mértékben az érvelésük is azonos. Az érintett harmadik felek úgy vélik, hogy az Osinek-kölcsön révén a ČSA olyan állami támogatáshoz jutott, amely lehetővé tette számára a tisztességtelen versenyzést, olyan árakat felszámítva, amelyet az állami támogatásban nem részesülő többi versenytárs nem képes nyújtani anélkül, hogy kockáztatná a költségei fedezésére és ésszerű nyereség elérésére irányuló képességét (10).
(34)
Az érdekelt harmadik felek érvelése szerint a ČSA már 2008. július 1-jét megelőzően komoly nehézségeket tapasztalt. Továbbá úgy érvelnek, hogy az Osinek-kölcsönt jelentősen alacsonyabb kamat mellett nyújtották ahhoz képest, amilyen kamatot egy bank megkövetelt volna hasonló körülmények között, figyelembe véve a ČSA pénzügyi helyzetét, a visszafizetési határidőt, a fedezetek minőségét, valamint a tényleges visszafizetés alacsony valószínűségét. Ilyen körülmények között az Osinek-kölcsön jogtalanul nyújtott, az EU-szabályokkal nem összeegyeztethető állami támogatásnak minősülne. Az észrevételeket benyújtó egyik versenytárs azt állítja, hogy a ČSA teljesítette azon feltételt, hogy a jegyzett tőkéjének több mint fele eltűnt 2007, 2008 és 2009 során. Továbbá 2008-ban és 2009-ben a ČSA jegyzett tőkéjének több mint egynegyede tűnt el az előző 12 hónaphoz viszonyítva. Ugyanez a versenytárs kifejti, hogy a ČSA jegyzett tőkéjének 2008-as csökkenéséből feltételezhető, hogy a vállalat már 2008. július 1-jén teljesítette a nehéz helyzetben lévő vállalat mindkét feltételét a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.a) pontja értelmében.
(35)
Az érdekelt harmadik felek azt állítják továbbá, hogy a negatív üzemi pénzáramlás, a hitelezők sokasága és a 30 napon belül esedékes és fizetendő pénzügyi kötelezettségek miatt feltételezhető, hogy a vállalat a 2007-es év végétől szenvedett már a küszöbön álló fizetésképtelenségtől, és ezért már 2007 óta nehézségekkel küzdő cégnek számíthatott (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.c) pontja értelmében).
5. A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK MEGJEGYZÉSEI KAPCSÁN
(36)
A Cseh Köztársaság nem értett egyet az érdekelt harmadik felek észrevételeivel és egyetértett a ČSA észrevételeivel. A Cseh Köztársaság fenntartotta azon álláspontját, hogy az Osinek-kölcsönt piaci feltételek mellett és a referencia-kamatláb közleményben foglaltak szerint nyújtották. A Cseh Hatóságok azzal érvelnek továbbá, hogy a ČSA 2009 második feléig képes volt állami támogatás nélkül működni. A ČSA eszközeinek állapotát még 2009 első felében sem rontották komolyan a körülmények, és azok értéke 2009 valójában növekedett az első negyedéves [8 340-9 255] millió CZK-ról [8 990-9 920] millió CZK-ra 2009 második negyedévére.
(37)
A Cseh Köztársaság megjegyzi, hogy bár a ČSA a tevékenysége eredményét a cseh számviteli szabványokkal (CAS) és az nemzetközi pénzügyi jelentési szabványokkal (IFRS) összhangban összeállítva is közzéteszi, az érdekelt harmadik felek az észrevételeiket kizárólag a CAS alapján kapott eredményekre alapozzák, amelynek a módszertana nem biztosít valós képet a vállalat működéséről. Az IFRS szabványokkal összhangban összeállított kimutatások jobb tájékoztatást adnak a vállalat pénzügyi állapotáról, ezért megfelelőbbek. A ČSA a cseh adótörvényekben előírt kötelezettség miatt alkalmazza a CAS szabványokat. Azonban a ČSA tevékenységei nem korlátozódnak a Cseh Köztársaságra, hanem globális szintűek, ezért a ČSA az IFRS szabványokat is alkalmazza. A Cseh Köztársaság rámutat, hogy a bankok is az IFRS szabványokat alkalmazzák saját hitelezési döntéseik meghozatalához, mivel azokat a CAS-alapú kimutatásoknál pontosabbnak találják.
(38)
Végezetül a Cseh Köztársaság bizonyítékot bocsátott rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az Osinek-kölcsön odaítélésekor a ČSA nem teljesítette a cseh fizetésképtelenségről szóló törvény (11) szerinti fizetésképtelenségi feltételeket.
6. ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(39)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(40)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak megállapítása érdekében, hogy a szóban forgó intézkedés állami támogatásnak minősül-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, az alábbi összes feltételnek fenn kell állnia. A pénzügyi támogatásra jellemzőnek kell lennie, hogy
-
az állam nyújtja, vagy állami forrásból nyújtják,
-
gazdasági előnyt jelent a kedvezményezett számára,
-
előnyben részesít meghatározott vállalkozásokat vagy meghatározott áruk termelését,
-
torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, és
-
érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
6.1. Állami források és az államnak való betudhatóság
(41)
Az állami támogatás fogalma minden olyan előnyre vonatkozik, amelyet közvetlenül vagy közvetve állami források révén nyújtanak, azt maga az Állam vagy valamely közvetítő szervezet a rá ruházott hatáskör alapján eljárva nyújtja.
(42)
Ennélfogva elsőként azt kell megállapítani, hogy az Osinek-kölcsön állami forrásból származónak tekintendő-e. A fentiekben említettek szerint az Osinek a kölcsön nyújtása idejében a Cseh Köztársaság Pénzügyminisztériumának 100 %-os tulajdonában volt, ezért - függetlenül a vállalati vagy egyéb jogállásától - a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv (12) 2b. cikke értelmében közvállalkozásnak minősül. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az Osinek-kölcsön finanszírozása állami forrásokból történt.
(43)
Mindazonáltal a Bíróság ítélete azt is tartalmazta, hogy amennyiben az állam képes egy közvállalkozást ellenőrizni és annak tevékenységeire meghatározó befolyást gyakorolni, nem feltételezhető minden további nélkül, hogy az állam ezt az ellenőrzést konkrét esetben ténylegesen gyakorolni is fogja. Egy közvállalkozás az állam által megengedett önállóságának mértéke szerint többé-kevésbé függetlenül cselekedhet. Ezért az a puszta tény, hogy egy közvállalkozás állami ellenőrzés alatt áll, nem elegendő ahhoz, hogy az államnak tudják be a vállalkozás szóban forgó pénzügyi támogatási intézkedésekhez hasonló intézkedéseit. Ezenkívül azt is meg kell vizsgálni, feltételezhető-e, hogy a hatóságok valamilyen módon részt vettek-e az intézkedés meghozatalában. Ezzel kapcsolatban a Bíróság rámutatott, hogy egy közvállalkozásnak nyújtott támogatási intézkedés államnak való betudhatósága azon valószínűsítő körülmények összességéből vezethető le, amelyek a konkrét ügy körülményeiből és az intézkedést eredményező kontextusból adódnak (13).
(44)
Ilyen valószínűsítő körülmények lehetnek az állami társaság integrációja a közigazgatás szerkezetében, tevékenységének fajtája és annak gyakorlása a piacon a magángazdaság szereplőivel szokásos versenyfeltételekkel versenyezve, a vállalkozás jogállása (abban az értelemben, hogy a közjog vagy az általános társasági jog vonatkozik-e rá), a vállalkozás vezetésére gyakorolt hatósági felügyelet intenzitása vagy bármely más körülmény, amely az adott ügyben az intézkedés meghozatalában a hatóságok részvételére vagy a részvétel hiányának valószínűtlenségére utal, miközben figyelembe kell venni az intézkedés hatókörét, tartalmát vagy annak feltételeit is.
(45)
A Bizottság megjegyzi, hogy az Osinek Felügyelő Bizottsága tagjainak többsége hatóságok (mint például a Pénzügyminisztérium) képviselője.
(46)
Az Osinek 2008. november 5-én került felszámolás alá az egyetlen részvényes azonos dátumú határozata értelmében. Bár a cseh törvények értelmében a felszámolónak saját hatáskörében, a vállalat szerveitől kapott utasítások nélkül kell cselekednie a felszámolási eljárás során, a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a felszámolót az Osinek egyetlen részvényese, a Cseh Köztársaság Pénzügyminisztériuma jelölte ki.
(47)
Továbbá a cseh hatóságok a Bizottság számára JUDr. Jiří Rybář és JUDr. Pavel Štrbík ügyvédektől származó szakértői véleményeket nyújtottak be a Bizottsághoz, amely vélemények javasolták, hogy a ČSA számára nyújtandó kölcsönre vonatkozó határozat meghozatala előtt az Osinek felszámolója tanácskozzon az Osinek részvényesével, azaz a Cseh Köztársasággal.
(48)
Az Osinek tevékenységének állam általi felügyelete tekintetében a Bizottság megállapítja továbbá, hogy ezt követően a 333. számú határozatban szintén a cseh kormány hozta meg a döntést az Osinek-kölcsön fedezeteinek felszabadításáról és az adósságnak a ČSA részvényeire történő átváltásáról.
(49)
Ennélfogva a Bizottság megállapítja, hogy a Osinek-kölcsön odaítélésére vonatkozó döntés betudható a cseh államnak. Az Osinek-kölcsönt ezért állami forrásból finanszírozottnak kell tekinteni.
6.2. Gazdasági előny
(50)
A Bizottság megjegyzi, hogy az EU-jog megalapozott elvei szerint, amennyiben az állam egy vállalat számára további saját tőkét biztosít, a piaci feltételeknél kedvezőbb módon, úgy ez az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat, mivel ez a szóban forgó cikk értelmében az adott vállalkozás előnyben részesítését eredményezné. Annak meghatározásához, hogy egy adott vállalkozás olyan gazdasági előnyhöz jutott-e az állam révén, amelyet normál piaci körülmények között nem ért volna, el a Bizottság a „piacgazdasági befektető” elvét alkalmazza (14).
(51)
Ezen elvvel összhangban nem beszélhetünk állami támogatásról, amennyiben hasonló körülmények között a közszférában tevékenykedő szereplőéhez hasonló méretű magánbefektető - piacgazdaság normál piaci feltételei mellett működve - motiválható lett volna a kérdéses tőkejuttatásra. A Bizottságnak tehát azt kell megvizsgálnia, hogy egy magánbefektető ugyanezen feltételekkel részt vett volna-e a szóban forgó tranzakcióban. A vélelmezett magánbefektető tervezett viselkedése egy óvatos befektető viselkedése, akinek a maximális nyereség elérésére vonatkozó célját az adott megtérülés esetén elfogadható kockázati szinttel kapcsolatos óvatosság mérsékli. Ezzel az elvvel összhangban az állam által közvetlenül vagy közvetve, a normál piaci feltételeknek megfelelő viszonyok között valamely vállalat rendelkezésére bocsátott tőke nem tekinthető állami támogatásnak (15).
(52)
A fennálló ítélkezési gyakorlat szerint a „piacgazdasági befektető”elve a kölcsönökre is alkalmazandó. Kölcsön odaítélésére alkalmazva ez a elv azt a kérdést veti fel, hogy a magánbefektető odaítélte volna-e a kölcsönt a kedvezményezettnek azokkal a feltételekkel, amelyekkel az ténylegesen odaítélésre került (16). E tekintetben a Bizottság megvizsgálja, hogy a kölcsönt normál kereskedelmi feltételek mellett nyújtották-e, illetve hogy elérhető lett volna ilyen kölcsön kereskedelmi bankban. Az ilyen kölcsönök feltételei tekintetében a Bizottság figyelembe veszi különösen a felszámított kamatlábat és a kölcsön fedezésére kért biztosítékokat. A Bizottság értékeli, hogy a felkínált biztosíték elegendő-e a kölcsön teljes visszafizetéséhez nem teljesítés esetén, valamint vizsgálja a vállalat pénzügyi helyzetét a kölcsön nyújtásakor (17).
(53)
A Bizottság megjegyzi, hogy a ČSA gazdasági tevékenységet folytató jogi személyiség, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke értelmében vállalkozásnak minősül. Annak meghatározására, hogy az Osinek-kölcsön kedvező körülmények vagy piaci körülmények között került nyújtásra a Bizottság ellenőrizte, hogy a szóban forgó kölcsön kamatlába megfelel-e a Bizottság által a referencia-kamatláb közleményben meghatározott, a piaci kamatláb helyettesítésére szolgáló referencia-kamatláb mértékének.
(54)
A vonatkozó dátum tekintetében, amelyre össze kell vetni a szóban forgó kölcsön kamatlábát a referencia-kamatlábbal, a Bizottság már kifejtette azon álláspontját az eljárás megindításáról szóló határozatban, hogy ennek azon törvényesen kötelező jogi aktus dátumának kell lennie, amely szerint a kölcsön nyújtása került, azaz 2009. április 30. (ez az Osinek és a ČSA közötti kölcsönszerződés megkötésének dátuma).
(55)
A Cseh Köztársaság azt állítja, hogy ebben az időpontban a ČSA számára még elérhető volt magánbankok általi finanszírozás, és a vállalat csak 2009 augusztusában vált nehéz helyzetben lévő céggé. 2009 elején a ČSA hitelképessége B kategóriájú besorolásnak felelt meg.
(56)
A Cseh Köztársaság állításainak ellenőrzésére a Bizottság számos olyan magánbankkal konzultált, amelyek 2009 első hat hónapjában üzleti kapcsolatban voltak a ČSA vállalattal és az szerepelt a belső minősítésükben, a Bizottság vizsgálta a ČSA vállalatra vonatkozó belső minősítések változását 2008 júliusa és 2009 júliusa között, a ČSA számára 2009 első hat hónapjában nyújtott kölcsönök feltételeit, valamint a ČSA 2009 első hat hónapjában tapasztalható hitelképességére vonatkozó egyéb megjegyzéseket. Három magánbank bocsátott rendelkezésre információkat azzal a feltétellel, hogy azokat bizalmasan kell kezelni, azokat a Bizottság csak saját belső elemzésére használja fel és nem hozza azokat harmadik felek tudomására, beleértve a ČSA vállalatot és a cseh hatóságokat is.
(57)
Bár ezen bankok mindegyike tapasztalta a ČSA pénzügyi helyzetének romlását 2009 elején, 2009 első felében mégis a ČSA rendelkezésére bocsátottak működőtőke-kölcsönöket és hiteltermékeket. A három magánbanknál a ČSA belső minősítése nagyjából a B kategóriának felelt meg.
(58)
A Bizottság megállapítja, hogy a bankok válaszai konzisztensek és alaposak. Bár a vállalat belső minősítése romlott, a leminősítés nem tűnik elég jelentősnek ahhoz, hogy igazolja a magasabb kockázati ráhagyást.
(59)
Ezen túlmenően a Bizottság - ahogyan azt az eljárás megindításáról szóló határozatban is jelezte, valamint a Cseh Köztársaság által rendelkezésre bocsátott információk alapján - megállapítja, hogy az UniCreditBank középtávú (4 éves) 200 millió CZK értékű működőtőke-kölcsönt nyújtott a ČSA számára 2008 szeptemberében, amely kölcsönnek egy repülésszimulátor volt a biztosítéka. 2009. június 25-én a kölcsönszerződésben megállapodott pénzügyi jelzőszámoktól való eltérés miatt a UniCreditBank 160 bázispontról (amelyben 2008 szeptemberében állapodtak meg) 325 bázispontra növelte a ČSA-nak nyújtott kölcsön kockázati ráhagyását az egyhavi PRIBOR (azaz az 2009. június 25-i éves 5,10 %-os kamatláb) felett. A Bizottság megállapítja, hogy ez a kamatláb - amely tükrözte a ČSA pénzügyi helyzetének romlását - az Osinek-kölcsön kamatlába (5,51 %/év) alatt van, és nagyjából megfelel a B besorolással rendelkező vállalatok esetében érvényes referencia-kamatlábnak (magas szintű fedezetképzéssel).
(60)
A fentiek tekintetében megállapítható, hogy a ČSA elviekben hozzáférhetett külső finanszírozáshoz az Osinek-kölcsön odaítélésekor, valamint a ČSA hitelképessége 2009 első felében megfelelt a B besorolásnak.
(61)
A kölcsön biztosítására szolgáló biztosíték a prágai Ruzyně repülőtéren található épületekből, földterületből, raktárkészletből és tartalék alkatrészekből állt. A biztosíték piaci értékét a Cseh Köztársaság független szakértői állapították meg, akik vagy a Szakértői Intézetek Nyilvántartásában vagy a cseh Igazságügyi Minisztérium által fenntartott, Hitelesített Szakértők Központi Nyilvántartásában szerepelnek, és akik tapasztalattal rendelkeznek az eszközértékelés terén (18).
(62)
A Bizottság megjegyzi, hogy az F. hangár fedezet (lásd 1. táblázat) értékelési jelentésének dátuma 2009. június 1, míg az Osinek-kölcsön első részlete 2009. május 11-én került kifizetésre. A cseh hatóságok benyújtották az YBN Consult 2009. május 6-án kelt nyilatkozatát, amely megerősíti a felhasznált fedezet értékét. Ez a nyilatkozat összhangban van az Osinek-kölcsönszerződés 5.9.11 bekezdésével, feltéve, hogy a teljes értékelési jelentés benyújtásra kerül az első részlet kifizetésétől számított egy hónapon belül. A Bizottság megállapítja, hogy ez a feltétel teljesült.
(63)
A Bizottság továbbá kritikus módon megvizsgálta a benyújtott értékelési jelentéseket. Az értékelések nem adnak okot aggályra, mivel nem észlelhetők bennük nyilvánvaló hibák, elfogadott módszereket alkalmaznak, és az értékelések hihető feltételezéseken alapulnak. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy ezeknek az értékelési jelentéseknek az eredményei megfelelő közelítést adnak az Osinek-kölcsönhöz biztosítékként felhasznált eszközök reális piaci árára. A biztosítékok egy típusa (a tartalék-alkatrészek) esetében az érték azok nettó könyv szerinti értékén alapult. A Bizottság úgy véli, hogy ez az értékelési módszer megfelelő az ilyen eszköztípusok esetében, feltéve, hogy a tartalék-alkatrészek könnyen értékesíthetők, az értéküknek ezért meg kell felelniük az eredeti beszerzési ár akkumulált értékvesztéssel csökkentett mértékének.
(64)
A kölcsönszerződés előírta, hogy a tényleges kölcsönösszeg nem haladhatja meg a fedezet értékének 90 %-át, azaz a fedezetnek legalább a kölcsönösszeg 110 %-ával kell megegyeznie. A benyújtott információk alapján az első részlet rendelkezésre bocsátása idején, 2009 májusában a 2009. április 30-i kölcsönszerződésben megállapodott eredeti fedezet értéke legalább [110-117] % volt; a második részlet rendelkezésre bocsátásakor, 2009 júliusában legalább [120-132] % volt; a harmadik részlet 2009 szeptemberében történt rendelkezésre bocsátásakor pedig legalább [128-141] % volt. Ráadásul az Osinek-kölcsönszerződés számos kiegészítésében (lásd a (8) preambulumbekezdést) további fedezeti eszközök kerültek hozzáadásra, és bizonyos eszközök felszabadításra kerültek.
4. táblázat
Az Osinek-kölcsön fedezeteinek felszabadítása a különböző időszakokban, áttekintés
Módosítás dátuma
Lehívott összeg
(millió CZK)
Fedezet értéke (millió CZK)
Fedezet százalékos szintje
2009. május 11.
800
[880-935]
[110-117] %
2009. július 23.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
2009. július 30.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
2009. szeptember 22.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
2009. szeptember 24.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
2009. december 9.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
2010. január 25.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
A referencia-kamatláb közlemény feltételezi, hogy a „magas” szintű fedezetképzés 30 % alatti vagy azzal megegyező nemteljesítéskori veszteségrátát jelent, amely egyenértékű azzal, hogy a fedezet értéke a kölcsönösszeg legalább 70 %-a. A Bizottság megjegyzi, hogy a kölcsön esetében meghatározott fedezetszint jelentősen magasabb, ami jelentős biztonsági ráhagyást jelent a fedezet értékére vonatkozó becslések esetleges eltérése tekintetében.
(66)
A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az adott időpontban a megfelelő kamatláb évi 5,16 % lett volna (2,96 %-os alapkamat + 220 bázispont = évi 5,16 %). A 220 bázispontos ráhagyás B minősítést tükröz, ahogyan azt a magánbankok és fent bemutatott magas szintű fedezetképzés is igazolja.
(67)
A kamatláb alacsonyabb az Osinek-kölcsön esetében alkalmazottnál (három havi PRIBOR (19) + 300 bázispont), amely 2009. április 30-án évi 5,51 %-ot jelentett.
(68)
Az alkalmazott kamatláb (három havi PRIBOR plusz 300 bázispont) és a referencia-kamatláb plusz 220 bázispontos ráhagyás elemzése azt mutatja, hogy ezek a kamatlábak egymással összevethetőek a kamatláb kialakításának módszertanát és az alkalmazott kamatláb általános szintjét tekintve egyaránt, beleértve a vonatkozó kockázati ráhagyást is.
(69)
A PRIBOR a bankközi letétek piaci kamatlábainak referenciaértéke, amelynek kiszámítását (rögzítését) a referenciabankok letétértékesítésre adott árajánlataiból (azaz ajánlataiból) végzi a számítási ügynök a Cseh Nemzeti Bank és a Cseh Forex Club (a Cseh Köztársaság Pénzpiaci Szövetsége - A.C.I.) számára (20).
(70)
Az Osinek-kölcsön kamatlába a 3 hónapos lejáratra számított PRIBOR értéken alapul. A referencia-kamatláb egyéves pénzpiaci kamatlábakon alapul. Azonban a Bizottság fenntartja a jogot, hogy bizonyos esetekhez igazítva rövidebb vagy hosszabb lejáratot alkalmazzon.
(71)
A két kamatlábnak az Osinek-kölcsön élettartama (2009 áprilisától 2010 júniusáig) során történő alakulását vizsgáló elemzés azt mutatja, hogy a két kamatláb ténylegesen összevethető. Az átlagos kamatlábak (21) a 2009. április és 2010. június közötti időszakban közel azonosak (4,77 % a PRIBOR + 300 bázispont; 4,79 % a referencia-kamatláb a 220 bázispontos kockázati ráhagyással). A két bázispontos kis különbség az eltérő korrigálási módszerből fakad. A PRIBOR korrigálása napi szinten történik, míg a referencia-kamatlábat minden második hónapban korrigálják.
(72)
A fentiek fényében az alkalmazott kamatláb elfogadható a piaci kamatláb megfelelő helyettesítőjeként. A referencia-kamatláb közlemény alapján az intézkedés összhangban van a piaccal, és ennélfogva nem jelent gazdasági előnyt a ČSA vállalat számára.
(73)
Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a ČSA a hitelező felé esedékes kamatfizetését teljes mértékben teljesítette, az Osinek-kölcsönszerződés feltételeivel összhangban (22).
6.3. Szelektivitás
(74)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint ahhoz, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak minősüljön, annak előnyben kell részesítenie „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését”. A szóban forgó esetben a Bizottság megállapítja, hogy az Osinek-kölcsönt csak a ČSA számára biztosították. Azaz az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív.
6.4. A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás
(75)
Az állami támogatás kumulatív kritériumaira tekintettel a jelenlegi esetben vitatott intézkedés az EU-n belüli kereskedelemre tett hatása és a verseny torzítása vitathatatlan, és azt nem vitatták a cseh hatóságok sem. A ČSA versenyben van a többi európai légitársasággal, különösen a légi közlekedés liberalizálása harmadik szakaszának (harmadik csomag) 1993. január 1-jei életbe lépése óta. A szóba forgó intézkedések révén a ČSA tovább folytathatta a működést, és nem kellett szemben néznie - ahogyan más versenytársainak - a gyenge pénzügyi eredményekből normál esetben fakadó következményekkel.
6.5. Következtetés
(76)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés nem tartalmaz a ČSA számára biztosított állami támogatást, mivel az Osinek-kölcsönt piacgazdasági befektetők által elvárható feltételekkel bocsátották rendelkezésre. Különös tekintettel arra, hogy a kamatláb, amelyen az Osinek-kölcsönt nyújtották összhangban volt a referencia-kamatláb közleményben meghatározott referencia-kamatlábbal, tekintve a tényt, hogy a ČSA vállalat a kölcsön nyújtása idején B besorolással rendelkezett, amelyet magánbankok is megerősítettek, valamint arra, hogy a kölcsön biztosítékaként a teljes futamidő alatt a referencia-kamatlábról szóló közleményben meghatározott, a kölcsönösszeg 70 %-át kitevő mértéknél jelentősebben magasabb szintű biztosítékot kértek.
7. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
(77)
A Bizottság ennek ellenére azt is vizsgálta, hogy amennyiben a kölcsön állami támogatást tartalmazónak minősül, akkor az intézkedés összeegyeztethető lenne-e a belső piaccal az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése b) pontja értelmében, az ideiglenes keretszabály alapján.
(78)
Az Osinek-kölcsön nyújtására 2009-ben került sor. Az intézkedés célja ezért egy cég külső finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítése egy olyan időszakban, amikor a hitelpiacok normál működése súlyos zavart szenvedett a pénzügyi válság miatt, és amikor a pénzügyi válság (hitelválság) a gazdaság szélesebb rétegeit érintette és a tagállamok gazdaságában komoly zavarokat okozott.
(79)
2008. december 17-én a Bizottság a válságra válaszul elfogadta az ideiglenes keretszabályt. Ebben a Bizottság elismerte „a jelenlegi pénzügyi válság súlyát és a tagállamok egész gazdaságára gyakorolt hatását”. A Bizottság megállapította továbbá, hogy „a nehézségek orvoslásához korlátozott ideig indokolt az állami támogatások bizonyos kategóriáinak alkalmazása, és ezeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani”.
7.1. Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretszabály 4.4.2. szakaszával
(80)
Az intézkedést az ideiglenes keretszabály 4.4.2. szakaszában („Támogatott kölcsön formájában nyújtott támogatások”) foglalt követelmények tekintetében kell értékelni.
(81)
Az ideiglenes keretszabály értelmében az alkalmazott kamatláb egyenlő legalább a központi bank napi kamatával, plusz a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbségével egyenlő díjjal, plusz a referencia-kamatláb közleményben meghatározott kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díjjal.
(82)
A napi kamat a Cseh Köztársaság esetében 2009. április 30-án 1,45 % (23) volt. Az egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamata közötti különbség a 2007. január 1. és 2008. június 30. közötti időszakban 68 bázispont volt.
(83)
A kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díj 220 bázispont volt. Ez a díj a B besoroláson (lásd az (57) preambulumbekezdést) és a felkínált fedezet miatti magas biztosítékszinten (lásd a (64) és (65) preambulumbekezdést) alapul.
(84)
Ezért az ideiglenes keretszabály értelmében a minimális kamatláb 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %) lenne. Az Osinek-kölcsön tényleges kamatlába 5,51 % volt. Következésképpen az Osinek-kölcsönt az ideiglenes keretszabály értelmében megengedett minimális kamatlábnál magasabb kamatlábbal nyújtották.
(85)
Továbbá az ideiglenes keretszabály 4.4. szakasza további két feltétel teljesülését írja elő ahhoz, hogy a kölcsön összeegyeztethető támogatásnak legyen tekinthető:
(86)
Elsőként, a szerződést legkésőbb 2010. december 31-ig meg kellett kötni. A csökkentett kamatlábak a 2012. december 31. előtti kamatfizetésekre alkalmazhatók.
(87)
Az Osinek-kölcsönszerződést 2009. április 30-án kötötték meg. A kölcsönt a tervek szerint egyetlen összegben fizették volna vissza 2010. november 30-án. Következésképpen a kölcsönszerződés teljesíti az első feltételt.
(88)
Másodsorban a kedvezményezett 2008. július 1-jén nem lehet nehéz helyzetben.
(89)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9. pontja kijelenti, hogy nincs EU-s definíció arra vonatkozóan, mi számít nehéz helyzetben lévő cégnek, és hozzáteszi, hogy a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen - akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén - arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, ami a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét.
(90)
Ezt követően a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.b) pontja egyértelművé teszi, hogy valamely vállalkozás akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha olyan társaság esetén, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozása tekintetében, a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el.
(91)
2008-ban a ČSA jegyzett tőkéje 2 735 millió CZK volt. A CAS-szabvány szerinti kimutatás alapján a vállalat saját tőkéje ugyanezen évben 101 millió CZK-ra esett vissza.
5. táblázat
Saját tőke és jegyzett tőke 2007-ben és 2008-ban (ezer CZK)
Forrás: A ČSA által rendelkezésre bocsátott pénzügyi nyilatkozatok.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Saját tőke
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Saját tőke
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Saját tőke
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Bár a vállalat jegyzett tőkéjének több mint fele már eltűnt 2008. július 1-jére, a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.a) pontjának második feltétele - hogy a jegyzett tőke több mint egynegyede a megelőző 12 hónap alatt veszett el - nem teljesül. A 2007 júniusa és 2008 júliusa között elveszett saját tőke (CZK [31 570 000-34 875 000]) a jegyzett tőke mindössze [0,8-1,5] %-ának felel meg.
(93)
Továbbá a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.c) pontja értelmében akkor tekinthető egy vállalat nehéz helyzetben lévőnek, ha a hazai jog szerint az adott vállalkozás megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. A cseh hatóságok megerősítették, hogy a ČSA a cseh fizetésképtelenségi törvény (3) bekezdése értelmében nem felelt meg a fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.
(94)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontja értelmében egy vállalat a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető, különösen akkor, ha egy vállalkozás nehéz helyzetére utaló szokásos jelek mutatkoznak, mint pl. a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló pénzforgalom, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték.
(95)
A ČSA pénzügyi helyzetében a vonatkozó időszak alatt bekövetkező változások nem mutattak egyértelműen negatív trendet (lásd a 3. táblázatot). A vállalat a 2006-os évet veszteséggel zárta, de helyrejött és 2007 végén pozitív eredményt ért el. Ez követően, 2008 első negyedévének végén [800-880] millió CZK veszteségről számoltak be. Azonban a helyzet a második negyedév végére, azaz 2008. június 30-ra javult. Hasonló trend figyelhető meg a pénzforgalmi helyzetben is. A ČSA forgalma lassan, évről évre csökkent a megfigyelt időszakban. Azonban nem lehet megállapítani, hogy a forgalom jelentősen csökkent 2008. június 30. előtt.
(96)
2008 márciusa és 2008 júniusa között csökkent a vállalat adósságállománya, majd a következő hat hónap során növekedett. Végezetül az eszközök értéke a megfigyelt periódusban egyértelmű trend nélkül ingadozott.
(97)
Összefoglalásképpen elmondható, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontjában meghatározott pénzügyi kritériumok nem mutatják egyértelműen a nehéz helyzetben lévő cég szokásos jeleit 2008. június 30. előtt. Továbbá a ČSA akkor még hozzáféréssel rendelkezett finanszírozáshoz, ahogyan ezt az a tény is mutatja, hogy képes volt 2008 szeptemberében magánbanki kölcsönhöz jutni (lásd az (59) preambulumbekezdést).
(98)
A Bizottság megállapítja, hogy az ideiglenes keretszabály 4.4. szakasza értelmében összeegyeztethető támogatás adható volt olyan cégeknek, amelyek 2008. július 1-jén még nem voltak nehéz helyzetben, hanem később kerültek nehéz helyzetbe a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeképpen. Ennélfogva az a tény, hogy a ČSA egy későbbi időpontban nehéz helyzetben lévő céggé vált, nincs hatással az ideiglenes keretszabály értelmében vett összeegyeztethetőségre.
(99)
Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a ČSA 2008. július 1-jén nem volt nehéz helyzetben lévő cég, ennélfogva jogosult volt az ideiglenes keretszabály alkalmazására.
7.2. Következtetés
(100)
A fentiek figyelembevételével az Osinek-kölcsön az ideiglenes keretszabály 4.4. szakaszában foglalt minden feltételt kielégít. Ennélfogva, ha az Osinek-kölcsön állami támogatást tartalmazónak minősülne is, az intézkedés akkor is összeegyeztethető lenne a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében.
8. KÖVETKEZTETÉS
(101)
A Bizottság megállapítja, hogy az Osinek-kölcsön nem tartalmaz állami támogatást. Továbbá, ha az Osinek-kölcsön állami támogatást tartalmazónak minősülne is, az intézkedés akkor is összeegyeztethető lenne a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében.
(102)
Ez a határozat nem foglalkozik az Osinek-kölcsön 2010. június 30-i fedezet-felszabadításával és tőkésítésével. Ennek az intézkedésnek az értékelése az SA.30908 ügyben hozott végleges határozat tárgyát képezi majd,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Cseh Köztársaság által a České aerolinie, a. s. vállalat számára 2,5 milliárd CZK összegű, az Osinek a.s. vállalat által biztosított, a 2009. április 30-án kelt kölcsönszerződés alapján kölcsön formájában biztosított intézkedés nem minősül állami támogatásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, és ha annak is minősülne, akkor is összeegyeztethető lenne a belső piaccal ugyanazon szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 21-én.