NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 757/2010
ze dne 24. srpna 2010,
kterým se mění přílohy I a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 850/2004 se do právních předpisů Evropské unie zavádí závazky dané Stockholmskou úmluvou o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválenou rozhodnutím Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství (2) a Protokolem o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států z roku 1979 (dále jen „protokol“) schváleným rozhodnutím Rady 2004/259/ES ze dne 19. února 2004 o uzavření Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Společenství (3).
(2)
Na základě návrhů látek obdržených od Evropské unie a jejích členských států, Norska a Mexika ukončil Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek ustanovený v rámci úmluvy svou práci na devíti navržených látkách a dospěl k závěru, že tyto látky splňují kritéria úmluvy. Na čtvrtém zasedání konference smluvních stran, která se konala ve dnech 4.-8. května 2009 (dále jen „COP4“) bylo odsouhlaseno zařazení všech devíti látek do příloh úmluvy.
(3)
Vzhledem k rozhodnutím přijatým na zasedání COP4 by měly být odpovídajícím způsobem změněny přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004. Příloha I nařízení (ES) č. 850/2004 by měla být změněna s ohledem na to, že látky mohou být zařazeny pouze do úmluvy.
(4)
Zasedání COP4 rozhodlo o zařazení osmi látek do přílohy A úmluvy (Odstraňování). Devátá látka, kyselina perfluoroktansulfonová a její deriváty (dále jen „PFOS“), je v celosvětovém měřítku stále hojně používána a zasedání COP4 rozhodlo zařadit ji do přílohy B úmluvy (Omezení) se stanoveným rozsahem výjimek. Nařízení (ES) č. 850/2004 má obdobnou strukturu s přílohou I (zakázané látky) a přílohou II (látky podléhající omezením). Úmluva obsahuje povinnosti zakázat nebo omezit výrobu, použití, dovoz a vývoz chemických látek uvedených v přílohách A a B úmluvy. Zařazením látky obsažené v rozhodnutí COP4 do nařízení (ES) č. 850/2004 je rozsah omezení uveden s rozhodnutím COP4 do souladu, protože nařízení (ES) č. 850/2004 zahrnuje podmínky pro výrobu, použití a nakládání s odpady společně s podmínkami omezujícími uvádění na trh.
(5)
Uvedení na trh a používání PFOS bylo v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4). V Evropské unii zahrnují stávající omezující podmínky pro PFOS jenom několik výjimek ve srovnání s těmi, které schválilo zasedání COP4. PFOS byly také zařazeny do přílohy I aktualizovaného protokolu přijatého dne 18. prosince 2009. Z tohoto důvodu by měly být PFOS spolu s ostatními osmi látkami zařazeny do seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky uvedené v příloze XVII, které se mohly uplatnit v případě PFOS, jsou převzaty a pouze s několika změnami zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky by měly podléhat povinnosti použití nejlepší dostupné techniky, je-li aplikovatelná. Zvláštní výjimka pro použití PFOS jako smáčedel určených k použití v kontrolovaných systémech elektrolytického pokovování je omezená dobou platnosti v souladu s rozhodnutím COP4. Pokud je to technicky odůvodněné, může být na základě rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy doba platnosti prodloužena. Členské státy musí každé čtyři roky podávat zprávu o použití schválených výjimek. Jako smluvní strana úmluvy by Evropská unie měla podávat zprávy na základě zpráv členských států. Komise by měla nadále přešetřovat přetrvávající výjimky a dostupnost jiných bezpečnějších látek nebo technologií.
(6)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro PFOS, aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení a aby tak byl zároveň zabezpečen soulad s úmluvou. Prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 bylo povoleno použití PFOS v množství nepřesahujícím určité mezní hodnoty. Dokud nebudou dostupné další informace, mezní hodnota pro PFOS ve výrobcích uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 představuje hranici, pod níž nemohou být PFOS použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Tyto mezní hodnoty by tedy měly omezit použití PFOS na úroveň odpovídající nezáměrné stopové kontaminaci. Pro PFOS jako látky nebo přípravky by mělo toto nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň. Aby bylo vyloučeno záměrné užívání, měla by být tato úroveň nižší než úroveň stanovená nařízením (ES) č. 1907/2006.
(7)
Uvedení na trh a používání pentabromdifenyletheru a oktabromdifenyletheru je v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 s maximálním koncentračním limitem 0,1 % hmotnostních, pod jehož hranicí se o omezení neuvažuje. Zasedání COP4 rozhodlo začlenit do seznamu kongenery přítomné v komerčních formách pentabromdifenyletherů a oktabromdifenyletherů, které mají charakter perzistentních znečišťujících látek. K zajištění souladu v případě těchto derivátů, identifikovaných COP4 jako látky s charakterem perzistentních organických znečisťujících látek, by mělo nařízení (ES) č. 850/2004 uplatnit stejný přístup jako příloha XVII nařízení (ES) č.1907/2006. Z tohoto důvodu by měly být deriváty hexabromdifenylether, heptabromdifenylether, tetrabromdifenylether a pentabromdifenylether zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004.
(8)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro polybromované difenylethery (PBDE), aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení, a zároveň aby tak byl zabezpečen soulad s úmluvou. Nařízení by mělo stanovit pevnou mezní hodnotu pro posouzení nezáměrných stopových kontaminací PBDE v látkách, přípravcích a výrobcích. Vzhledem k nově dostupným informacím a přezkumu provedenému Komisí, v souladu s cíli tohoto nařízení, představuje mezní hodnota pro PBDE obsažené ve výrobcích z recyklovaných materiálů uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 hranici nezáměrného stopového znečištění, pod níž nemohou být PBDE použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Pro PBDE jako chemické látky, přípravky nebo výrobky by mělo nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň.
(9)
Je nutné upřesnit, že zákaz uvedený v článku 3 nařízení (ES) č. 850/2004 se netýká výrobků s obsahem PBDE a PFOS, které jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost již používány.
(10)
DDT a hexachlorcyklohexany (HCH) včetně lindanu by měly být zařazeny bez výjimek. Část A přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 povoluje členským státům zachovat stávající výrobu a používání DDT k výrobě dikofolu. Žádný z členských států v současné době tuto výjimku nevyužívá. Navíc bylo zamítnuto zařazení dikofolu do přílohy 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (5), stejně jako do směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (6). Uvedená výjimka by proto měla být zrušena. HCH, včetně lindanu, jsou zařazeny do části B přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 se dvěma zvláštními výjimkami pro určité zvláštní použití. Výjimky vypršely dne 1. září 2006 a 31. prosince 2007, a měly by proto být zrušeny.
(11)
V souladu s rozhodnutím zasedání COP4 by měl být pentachlorbenzen doplněn do přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004, a stává se tak předmětem obecného zákazu a ustanovení, které se v uvedeném nařízení týkají snižování úniků. Látky chlordekon a hexabrombifenyl by měly být přeřazeny do přílohy I části A, protože jsou nyní zařazeny do obou mezinárodních dokumentů.
(12)
V souladu s článkem 22 úmluvy vstupují změny jejích příloh A, B a C v platnost po uplynutí jednoho roku od sdělení depozitáře o změně, což bude 26. srpna 2010. V návaznosti na to a z důvodu zajištění souladu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost ke stejnému datu. Vstup tohoto nařízení v platnost je tedy naléhavý.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 67/548/EHS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 26. srpna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. srpna 2010.
A BIZOTTSÁG 757/2010/EU RENDELETE
(2010. augusztus 24.)
a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az I. és III. melléklete tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 850/2004/EK rendelet végrehajtja az Unió jogában a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 2004. október 14-i 2006/507/EK tanácsi határozat (2) által jóváhagyott, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményben (a továbbiakban: az Egyezmény) meghatározott kötelezettségvállalásokat, valamint a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi Egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a Jegyzőkönyv) az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 2004. február 19-i 2004/259/EK tanácsi határozat (3) által jóváhagyott, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi Egyezmény Jegyzőkönyvében meghatározott kötelezettségvállalásokat.
(2)
Miután az Európai Unió és tagállamai, valamint Norvégia és Mexikó új anyagokra tett javaslatot, az Egyezmény értelmében létrehozott, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság befejezte a kilenc javasolt anyagra vonatkozó munkáját, és arra a megállapításra jutott, hogy azok megfelelnek az Egyezményben szereplő kritériumoknak. Az Egyezmény részes felei konferenciájának 2009. május 4-8-i negyedik ülésén (a továbbiakban: COP4) megállapodás született arról, hogy mind a kilenc anyagot felveszik az Egyezmény mellékleteibe.
(3)
A COP4-en elfogadott döntések értelmében naprakésszé kell tenni a 850/2004/EK rendelet I. és III. mellékletét. A 850/2004/EK rendelet I. mellékletét annak figyelembevételével kell módosítani, hogy az anyagok csak az Egyezményben kerülhetnek felsorolásra.
(4)
A COP4 úgy határozott, hogy az anyagok közül nyolcat felvesz az Egyezmény A. mellékletébe (kiküszöbölés). A kilencedik anyagot, a perfluoroktán-szulfonsavat és származékait (a továbbiakban: PFOS) világszerte még mindig széles körben használják; ezekről a COP4 úgy határozott, hogy egy sor mentességgel együtt a B. mellékletbe (korlátozás) veszi fel. Az I. (tiltás) és a II. (korlátozás) mellékletek révén ehhez hasonló a 850/2004/EK rendelet felépítése. Az Egyezmény az A. és B. mellékletében felsorolt anyagok gyártását, felhasználását, importját és exportját tiltó vagy korlátozó kötelezettségeket tartalmaz. A COP4-határozatok által érintett anyagok 850/2004/EK rendeletbe történő felvétele által a korlátozás terjedelme összhangba kerül a COP4-határozattal, mivel a 850/2004/EK rendelet a forgalomba hozatal korlátozása mellett meghatározza a gyártás, felhasználás és hulladékkezelés feltételeit.
(5)
A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) XVII. melléklete korlátozza a PFOS forgalomba hozatalát és használatát az Unióban. A PFOS-re vonatkozó meglévő uniós korlátozásra a COP4-határozatban foglaltakhoz képest csak kevés mentesség vonatkozik. A PFOS a 2009. december 18-án elfogadott átdolgozott Jegyzőkönyv I. mellékletébe is bekerült. Ezért a PFOS-t nyolc másik anyaggal együtt fel kell venni a 850/2004/EK rendelet I. mellékletébe. A 850/2004/EK rendelet átveszi a XVII. melléklet szerinti felsorolás kapcsán a PFOS-re alkalmazott eltéréseket, és azokat mindössze néhány módosítással felsorolja az I. mellékletében. Az eltérésekre szükség esetén az elérhető legjobb technológiát kell alkalmazni. A PFOS ellenőrzött galvanizáló rendszerekben nedvesítőszerként történő alkalmazására vonatkozó különleges eltérésre a COP4-határozatnak megfelelően korlátozott idő áll rendelkezésre. Ha technológiailag alátámasztott, az Egyezmény részes feleinek konferenciája jóváhagyásával a határidő meghosszabbítható. A tagállamoknak minden negyedik évben jelentést kell tenniük a engedélyezett eltérések alkalmazásáról. Az Egyezmény részes feleként az Európai Uniónak a tagállami jelentések alapján jelentést kell tennie. A Bizottságnak folytatnia kell a fennmaradó eltérések, valamint a biztonságosabb alternatív anyagok vagy technológiák elérhetőségének vizsgálatát.
(6)
A 850/2004/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában rögzített rendelkezéseket meg kell határozni a PFOS-ra, hogy a rendelet harmonizált végrehajtása és ellenőrzése biztosított legyen, miközben az Egyezménnyel való összhang is megvalósításra kerül. Az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének értelmében a PFOS alkalmazása egy bizonyos küszöbértéknél kisebb mennyiségben engedélyezett volt. Amíg nem áll rendelkezésre további információ, az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletében az árucikkekben előforduló PFOS tekintetében megadott küszöbértékek megfelelnek annak a szintnek, amely alatt a PFOS nem használható ésszerűen a meglévő módszerekkel történő ellenőrzés és végrehajtás lehetővé tétele mellett. Ezeknek a küszöbértékeknek ezért olyan szintre kell korlátozni a PFOS használatát, amely megfelel a nem szándékosan, nyomnyi mennyiségben előforduló szennyezők szintjének. Az anyagként vagy készítményekben előforduló PFOS tekintetében ennek a rendeletnek egy hasonló szintnek megfelelő küszöbértéket kell létrehoznia. A szándékos felhasználás kizárása érdekében ennek a szintnek alacsonyabbnak kell lennie az 1907/2006/EK rendeletben alkalmazott szintnél.
(7)
Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete értelmében 0,1 tömegszázalék maximáliskoncentráció-határértékkel korlátozza az Unióban a pentabróm-difenil-éter és az oktabróm-difenil-éter forgalomba hozatalát és használatát; e határérték alatt azokat még nem tekintik korlátozottnak. A COP4 úgy határozott, hogy felveszi a felsorolásba a pentabróm-difenil-éterek és az oktabróm-difenil-éterek kereskedelmi formáiban előforduló, POP-jellemzőket magukon viselő kongenereket (rokonvegyületek). A következetesség érdekében azon származékok tekintetében, amelyek a COP4 értelmezése szerint POP-jellemzőkkel rendelkeznek, a 850/2004/EK rendeletben szereplő felsorolásba való felvételkor követni kell az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének megközelítését; ebből következően a hexabróm-difenil-éter, a heptabróm-difenil-éter, a tetrabróm-difenil-éter és a pentabróm-difenil-éter származékait fel kell venni a 850/2004/EK rendelet I. mellékletébe.
(8)
A 850/2004/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt, a nem szándékosan, nyomnyi mennyiségű szennyezőként előforduló anyagokra vonatkozó rendelkezéseket meg kell határozni a polibrómozott difenil-éterek (PBDE-k) tekintetében, a rendelet összehangolt végrehajtásának és ellenőrzésének biztosítása, valamint egyúttal az Egyezménynek való megfelelés biztosítása érdekében. Az anyagokban, készítményekben és árucikkekben előforduló PBDE-k tekintetében ennek a rendeletnek meg kell határoznia egy, a nem szándékosan, nyomnyi mennyiségben előforduló szennyezőkre vonatkozó rögzített küszöbértéket. A további, a későbbiekben rendelkezésre álló információktól, valamint a Bizottság felülvizsgálatától függően, e rendelet célkitűzéseivel összhangban, az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletében az újrafeldolgozott anyagokból készült árucikkekben előforduló PBDE-k tekintetében megadott küszöbértékeknek a nem szándékosan, nyomnyi mennyiségben előforduló szennyezőkre kell korlátoznia a PBDE-k használatát, hogy olyan szintnek feleljenek meg, amely alatt a PBDE-k nem használhatóak ésszerűen a meglévő módszerekkel történő ellenőrzés és végrehajtás lehetővé tétele mellett. Az anyagként, készítményekben vagy árucikkekben előforduló PBDE-k tekintetében ennek a rendeletnek egy hasonló szintnek megfelelő küszöbértéket kell létrehoznia.
(9)
Fontos tisztázni, hogy a 850/2004/EK rendelet 3. cikkében rögzített tiltás nem vonatkozik azon PBDE-ket és PFOS-t tartalmazó cikkekre, amelyek már e rendelet hatálybalépésekor használatban voltak.
(10)
A DDT-t és a hexaklór-ciklohexánokat (HCH), beleértve a lindánokat is, eltérések nélkül fel kell venni a felsorolásba. A 850/2004/EK rendelet I. mellékletének A. része lehetővé teszi a tagállamok számára a DDT jelenlegi gyártásának és használatának megtartását a dikofol előállításához. Jelenleg egyetlen tagállam sem alkalmazza az eltérést. Ezenfelül elutasításra került a dikofol felvétele a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I. mellékletébe, valamint a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvbe (6). Az eltérést ezért törölni kell. A HCH, beleértve a lindánokat is, a 850/2004/EK rendelet I. mellékletének B. részébe került be, két, bizonyos alkalmazásokra vonatkozó különleges eltéréssel. Az eltérések 2006. szeptember 1-jén és 2007. december 31-én lejártak, ezért ezeket törölni kell.
(11)
A COP4 döntéseinek megfelelően a pentaklór-benzolt fel kell venni a 850/2004/EK rendelet I. és III. mellékletébe, hogy a rendeletben foglalt általános tilalom és a kibocsátáscsökkentés hatálya alá tartozzon. A klórdekont és a hexabróm-bifenilt át kell helyezni az I. melléklet A. részébe, mivel mindkét nemzetközi okmányban felsorolásra kerültek.
(12)
Az Egyezmény 22. cikkének megfelelően az A., B. és C. melléklet módosításai egy évvel azt követően lépnek hatályba, hogy a letéteményes az arról szóló értesítést közreadta; ez az időpont 2010. augusztus 26-á ra fog esni. Következésképp és a következetesség érdekében e rendeletet ugyanettől az időponttól kell alkalmazni. Ezért indokolt e rendelet haladéktalan hatálybalépése.
(13)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 67/548/EGK irányelv alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 850/2004/EK rendelet I. és III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2010. augusztus 26-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 24.