ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 27.)
a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) szerkezetátalakítása érdekében végrehajtott SA.26909 (2011/C) sz. intézkedésekről
(az értesítés a C(2012) 2043. számú dokumentummal történt)
(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/660/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésével összhangban felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre (1),
mivel:
1. Eljárás
(1)
2008. november 2-án a portugál kormány elfogadta a Banco Português de Negócios, S.A. (a továbbiakban: BPN vagy a bank) részvénytőkéjét alkotó részvények államosításáról szóló törvénytervezetet. A törvényt 2008. november 11-én 62-A/2008. számú törvényként (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) hirdették ki. A BPN államosítása nulla EUR-ért, november 12-i hatállyal történt.
(2)
2008. november 5-én a portugál hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a portugál kormány elfogadta a törvénytervezetet. 2008. november 11-én és 13-án tájékoztatták a Bizottságot az államosításról szóló törvény kihirdetéséről.
(3)
A Bizottság haladéktalanul további információt kért a BPN-nek az államosítási eljárás keretében biztosított állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a BPN szerkezetátalakítási tervének benyújtását.
(4)
Portugália előzetesen nem jelentette be az állam által a BPN-nel kapcsolatban foganatosított intézkedéseket. A Bizottságot csak jelentős késéssel, többszöri felszólítás után tájékoztatta ezekről az intézkedésekről.
(5)
Ebben az összefüggésben a Bizottság 2008. november 14-én információt kért a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a szerkezetátalakítási tervet. A Bizottság ezután 2009. január 5-én és 2009. április 23-án és 29-én emlékeztetőt küldött.
(6)
A portugál hatóságok 2009. január 8-án, április 28-án és június 23-án válaszoltak az információkérésekre, a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről és a szerkezetátalakítási tervről azonban nem adtak felvilágosítást. 2009. június 23-i levelükben a portugál hatóságok jelezték, hogy gondolkodnak a BPN eszközei elkülönítésének és a bank értékesítésének lehetőségén.
(7)
A Bizottság 2009. július 17-én, szeptember 4-én és 14-én, november 30-án és 2010. február 5-én, illetve március 16-án megismételte a tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kérését.
(8)
A portugál hatóságok 2009. augusztus 14-i válaszukban jelezték, hogy a BPN 2 milliárd EUR összértékű kereskedelmi kötvényt készül kibocsátani, amelyeket állami kezességvállalás mellett a Caixa Geral de Depósitos (CGD) fog jegyezni. Véleményük szerint a kezességvállalás közvetlenül az államosításról szóló törvényből következett, ezért nem minősülhetett állami támogatásnak. 2009. október 12-én a portugál hatóságok további tájékoztatást nyújtottak a CGD és az állam beavatkozásáról. 2009. november 21-én, valamint 2010. február 17-én és 18-án, illetve március 31-én kiegészítő információkat nyújtottak be.
(9)
A portugál hatóságokkal tartott 2010. június 16-i találkozót követően a Bizottság 2010. augusztus 12-én ismételten felkérte a portugál hatóságokat, hogy többek között haladéktalanul nyújtsák be a BPN szerkezetátalakítási tervét. A tervet nem nyújtották be, ennek megfelelően a Bizottság 2010. augusztus 31-én hivatalos emlékeztetőt küldött az EK-Szerződés 93. cikkének (az Európai Unió működéséről szóló szerződés jelenlegi 108. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.
(10)
2010. szeptember 14-én a portugál hatóságok „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” címmel dokumentumot küldtek (a továbbiakban: a 2010. szeptember 14-i tájékoztató), amely a BPN szerkezetátalakítási tervét és a privatizációs folyamat fő elemeit tartalmazta.
(11)
Miután a Bizottság megállapította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoznak a 2010. szeptember 14-i tájékoztatóból, 2010. szeptember 29-én levelet intézett a portugál hatóságokhoz, amelyben kiegészítő információkat kért. 2010. november 15-i elektronikus levelükben a portugál hatóságok a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2010. november 18-i levelében engedélyezett. A portugál hatóságok 2010. november 26-i levelükben és 2011. január 25-i elektronikus levelükben további pontosításokkal szolgáltak.
(12)
2011. február 16-án a Bizottság több kérdésben pontosítást, valamint további adatokat kért. A portugál hatóságok 2011. március 16-án küldték el válaszukat.
(13)
Az egyrészről Portugália és másrészről a Nemzetközi Valutaalap, az Európai Központi Bank és az Európai Bizottság között létrejött egyetértési megállapodás (3)2011. május 17-i aláírását megelőző ülések keretében a Bizottság 2011. április 27-én találkozott a BPN vezetésével. Az egyetértési megállapodás 2011. július végére irányozta elő a BPN értékesítését. Ennélfogva a Bizottság 2011. május 20-án a bank szerkezetátalakítására és a tervezett értékesítési folyamatra vonatkozó információkérést küldött. Mivel a portugál hatóságok elmulasztották a válaszadást, a Bizottság 2011. július 8-án újabb információkéréssel együtt emlékeztetőt küldött azt követően, hogy a sajtó a BPN-nek állami kezességvállalás formájában nyújtott további állami forrásokról számolt be. A portugál hatóságok 2011. augusztus 5-én benyújtották a privatizációs folyamatról szóló áttekintést.
(14)
2011. augusztus 10-én a Bizottság találkozott a portugál hatóságokkal. A portugál hatóságok a találkozón, valamint azt követően 2011. augusztus 28-án további tájékoztatást nyújtottak a Bizottságnak. 2011. szeptember 14-én és október 14-én a Bizottság további felvilágosítást kapott.
(15)
2011. október 24-i határozata (a továbbiakban: a 2011. október 24-i határozat) nyomán a Bizottság SA.26909. számmal megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a BPN-nek és a Banco BIC Português S.A.-nak (a továbbiakban: BIC) nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban (4).
(16)
A 2011. október 24-i határozatot 2011. december 20-án közzétették. Az egy hónapos határidőn belül harmadik féltől nem érkezett észrevétel.
(17)
2011. december 9-én Portugália benyújtotta a Bizottságnak a BIC és a portugál hatóságok között ugyanaznap létrejött keretszerződést (a továbbiakban: keretszerződés).
(18)
2012. január 20-án Portugália megküldte a 2011. október 24-i határozatban tett észrevételekre adott válaszát. Ugyanezen a napon a portugál hatóságok további információkat nyújtottak, amelyek tartalmazták a BPN új szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a 2012. januári szerkezetátalakítási terv) és a Bizottság 2011. december 21-i, keretszerződéssel kapcsolatos kiegészítő kérdéseire adott válaszát. Ezt az információt 2012. február 3-án kiegészítették a BIC által készített üzleti és életképességi tervvel, amely a továbbiakban e határozat alkalmazásában a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerves részének minősül. 2012. február 10-én, 17-én és 23-án további információkat nyújtottak be a Bizottság által a portugál hatóságokhoz intézett 2012. február 8-i, 14-i és 17-i további kérdésekre.2012. március 16-án Portugália egy sor kötelezettségvállalásról biztosította a Bizottságot.
(19)
Az eljárás során számos információcserére, telekonferenciára és találkozóra került sor a portugál állam, a BPN és a Bizottság között.
2. A kedvezményezett és a támogatási intézkedések leírása
2.1. A kedvezményezett bemutatása és nehézségei
(20)
A BPN egy portugáliai székhelyű pénzintézet, amely széles körű banki szolgáltatásokat nyújt. 2008. november 11-én államosították, ekkor 213 leányvállalatból (ezek közül 4 Franciaországban) és hozzávetőleg 2 200 alkalmazottból álló hálózattal, valamint 6,6 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal rendelkezett, amely a portugál lakossági banki ágazat teljes eszközállománya hozzávetőleg 2 %-ának felelt meg.
(21)
A portugál hatóságok szerint (5) a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal és a Moody’s hitelminősítő intézet 2008. július 18-án Baa1 szintről Baa3 szintre leminősítette a BPN-t (6). Míg augusztus végén a BPN likviditási helyzete 316 millió EUR-val pozitív volt, 2008. október 22-re 831 millió EUR értékű súlyos negatív likviditással rendelkezett, és a Portugál Nemzeti Bankban lévő betéti számlájának összege messze elmaradt attól az átlagértéktől, amelyet a jogszabályban előírt határértékeknek való megfelelés érdekében biztosítania kellett volna. Ekkor, 2008 októberében számos kezdeményezés történt azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék a bank számára likviditási problémáinak megoldását, és megelőzzék a nemfizetést, különösen egy hitelek formájában nyújtott különleges likviditási támogatással, valamint a Portugál Nemzeti Bank és az állami tulajdonú CGD egyéb műveletei útján. (7).
(22)
Tekintettel a BPN-nél felhalmozódott veszteség mértékére, a portugál hatóságok további likviditási támogatást nem tartottak megvalósíthatónak, figyelembe véve, „hogy mekkora kockázatnak tennék ki” [a Portugál Nemzeti Bankot és a CGD-t] (8). A BPN részvényeseinek tervet kellett benyújtaniuk, de a kormány a Portugál Nemzeti Bank 2008. október 30-án kiadott véleménye alapján nem tartotta megvalósíthatónak a tervet. Mivel a BPN a nagyfokú értékvesztés (9) miatt tovább már nem felelt meg a fizetőképességi követelményeknek, a kormány javasolta a parlamentnek a BPN nulla EUR ért történő államosítását (10). E javaslatot 2008. november 11-én a 62-A/2008. számú törvénnyel (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) jóváhagyták.
(23)
A portugál hatóságok szerint az értékvesztést a Portugál Nemzeti Bank által, illetve a 2008 júniusában végzett külső ellenőrzések során észlelt szabálytalanságok és jogellenes gyakorlatok eredményezték, amelyeket a Portugál Nemzeti Bank egy 2009-es jelentése „a csoport vezetésének legmagasabb szintjén elkövetett, tartós és szándékos csalárd magatartásként” jellemzett (11). E gyakorlatok nyomán kivizsgálásokat és számos közigazgatási jogsértési eljárást („processos de contra-ordenação”) indítottak, valamint panaszt nyújtottak be a köztársaság államügyészi hivatalához.
(24)
Az államosításról szóló törvény értelmében a CGD-t bízták meg a BPN irányításával, a BPN irányító testületei tagjainak kijelölésével és azzal, hogy az államosítástól számított 60 napon belül határozza meg a BPN irányítási célkitűzéseit. Az államosításról szóló törvény ezenfelül arról is rendelkezett, hogy a CGD által „az államosítással összefüggésben vagy az állam nevében a BPN-nek nyújtott hitel vagy likviditási segítségnyújtás … állami kezességvállalásban részesül” (12).
2.2. Az államosítást megelőző pénzügyi támogatási intézkedések
(25)
A 2008 novemberében történt államosítását megelőzően a BPN már számos, a portugál hatóságok által „különleges likviditási támogatási intézkedésnek” nevezett pénzügyi támogatási intézkedésben részesült (13). 2010. február 17-én a portugál hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. október 30-ig tartó időszakban a BPN összesen 501,6 millió EUR különleges likviditási támogatást kapott a CGD-től és a Portugál Nemzeti Banktól, amely a CGD által a BPN-nek nyújtott, összesen 315 millió EUR értékű négy hitelt (14) és a Portugál Nemzeti Bank által 2008 októberében nyújtott, 186,6 millió EUR-s vészhelyzeti likviditási támogatást (15) tartalmazott.
(26)
Míg a Portugál Nemzeti Bank az államosítást követően visszatérítésben részesült, a CGD által nyújtott négy hitel visszafizetésére csak 2009. március 9-én, a BPN első kereskedelmi kötvényének kibocsátásával került sor.
2.3. Az államosítást követően nyújtott pénzügyi támogatási intézkedések
(27)
2009 márciusában a BPN kereskedelmi kötvényt bocsátott ki a CGD általi garantált jegyzéssel és összesen 2 milliárd EUR értékű állami kezességvállalással. 2009. augusztus 14-én a Bizottságot tájékoztatták ezekről az állami garanciákról.
(28)
2010. február 17-i levelükben a portugál hatóságok megemlítették azt is, hogy 2009. október 27-én a CGD-t felhatalmazták arra, hogy további 1 milliárd EUR értékben jegyezzen kereskedelmi kötvényeket állami kezességvállalással. Ezt követően 2010. június 14-én a Bizottságot elektronikus levélben tájékoztatták arról is, hogy a BPN által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás 4 milliárd EUR-ra emelkedett, mivel 2010 áprilisában a BPN harmadszorra is kereskedelmikötvény-kibocsátást szervezett 1 milliárd EUR összegben, amely kötvényeket a CGD jegyezte.
(29)
Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a BPN 2008. novemberi államosítása és 2011 januárja között folyamatosan igénybe vette a CGD által számára nyújtott pénzpiaci hitelkereteket. 2009. február 28-ára a BPN-nek e három rövid lejáratú eszköz keretében a CGD-vel szemben fennálló tartozása hozzávetőleg 2,2 milliárd EUR-ra emelkedett. A portugál hatóságok által benyújtott adatok szerint ezt az összeget csökkentették a (27) és a (28) bekezdésben szereplő kereskedelmi kötvény kibocsátásával (16).
(30)
2011 júniusára a BPN CGD-vel szembeni, pénzpiaci eszközök tekintetében vett kitettsége hozzávetőleg 1 milliárd EUR-nak felelt meg. Noha a finanszírozást naponta hajtották végre, a portugál hatóságok szerint az strukturális jellegű volt, hosszabb határidőkkel (17), és a 2011. júniusi negyedik, egyben utolsó kereskedelmikötvény-kibocsátással váltották fel, amelynek során két, egyenként 500 millió EUR összegű kötvénycsomagot bocsátottak ki.
(31)
A portugál hatóságok által 2012. február 3-án benyújtott adatok szerint a BPN CGD-vel szemben fennálló tartozásának összege (a kereskedelmikötvény-kibocsátások kivételével) 2011. december 31-én 433,7 millió EUR, 2012. január 31-én pedig 232 millió EUR volt.
1. táblázat
A BPN CGD-től kapott likviditásának áttekintése, 2011. december 31-én
Explicit állami kezességvállalással
CGD hitelek
(explicit állami kezességvállalás nélkül)
Összesen
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Különleges célú gazdasági egységek (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Összesen
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Forrás: portugál hatóságok
(32)
Megjegyzendő, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretre.
(33)
Ennélfogva egyértelmű, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése, valamint a gazdasági és pénzügyi államtitkár által kiadott számos utasítás értelmében az 1. táblázatban szereplő valamennyi összeg állami kezességvállalásban részesül. Az állami kezességvállalásokért fizetendő ellentételezés mértékét évi 0,2 %-ban állapították meg.
2.4. A BPN szerkezetátalakítása
(34)
2010. szeptember 16-án a portugál hatóságok benyújtották 2010. szeptember 13-i első szerkezetátalakítási tervüket (a továbbiakban: „a 2010. évi szerkezetátalakítási terv”) a Bizottságnak.
(35)
A portugál hatóságok ebben a tervben arra irányuló szándékukról tájékoztattak, hogy a BPN-t jó bankra és rossz bankra osztják fel, majd a jó bankot megpróbálják értékesíteni.
(36)
Az állam nyílt ajánlattételi eljárás keretében kívánta értékesíteni a „jó bankot”, a BPN S.A.-t, amely a tervek szerint kizárólag lakossági bank lett volna. Az eljárást pályázati felhívás alapján kívánták lefolytatni, amelynek leírását („Caderno de Encargos”) a portugál hatóságok 2010. augusztus 16-án jóváhagyták (19).
(37)
A 2010. évi szerkezetátalakítási terv értelmében a reprivatizáció nem érintette volna a BPN bizonyos eszközeit és kötelezettségeit, amelyek három új különleges célú gazdasági egységhez, a Parvaloremhez, a Parupshoz és a Parparticipadashoz kerültek volna át. E különleges célú gazdasági egységek kezdetben a BPN-en belül maradtak volna, és az értékesítést követően az államhoz kerültek volna. A kölcsönöket és hiteleket a Parvaloremre, az ingatlan- és a befektetési alapokat a Parupsra, a leányvállalatokat pedig a Parparticipadasra ruházták volna át. A portugál hatóságok a különleges célú gazdasági egységekhez átkerülő eszközök teljes összegét 3,885 milliárd EUR-ra értékelték, amelyből 2,507 milliárd EUR a Parvaloremhez, 1,228 milliárd EUR a Parupshoz és 150 millió EUR a Parparticipadashoz került.
(38)
A hiteleket névértéken ruházták át, a befektetési jegyeket, értékpapírokat és ingatlanokat vételáron, míg a BPN tulajdonában lévő vállalatokat könyv szerinti értékükön kívánták átruházni. A portugál hatóságok szerint a teljes értékvesztés becsült összege 2010 decemberében 1,798 milliárd EUR-nak felelt meg, az alábbiak szerinti bontásban: i. hitelek: 1,474 milliárd EUR; ii. ingatlan: 16 millió EUR; iii. befektetési jegyek: 247 millió EUR; valamint iv. értékpapírok: 61 millió EUR. A portugál hatóságok által 2012. január 20-án benyújtott tájékoztatás szerint ezek az eszközök 2010. december 23-án és 30-án kerültek a különleges célú gazdasági egységekhez (20). A különleges célú gazdasági egységek azonban 2012. február 15-ig a BPN-en belül maradtak; ekkor kivonták azokat a BPN-ből, és egy másik, állami irányítás alatt álló vállalathoz kerültek.
(39)
A portugál hatóságok szerint az eszközöket objektív kritériumok alapján ruházták át a különleges célú gazdasági egységekre, figyelembe véve az értékveszteség nagyságát és azt, hogy az államosítást követően egyes tevékenységek (fogyasztói hitelek, befektetési bank, eszközkezelés, befektetési alapok kezelése, biztosítás és nemzetközi kereskedelem) nem tartoztak a BPN alaptevékenységéhez. A BPN olyan, tisztán lakossági bankként kívánta újrapozicionálni magát, amelyet kevésbé érint a nagykereskedelmi finanszírozás bizonytalanságának kockázata.
(40)
A különleges célú gazdasági egységek az eszközök felvásárlását két, összesen 3,895 milliárd EUR értékű finanszírozási keret révén finanszírozták, amelyek a CGD által megvásárolt 3,1 milliárd EUR értékű, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kötvényt és 795 millió EUR összértékű, zálogjoggal terhelt eszközt tartalmaztak. Az eszközök különleges célú gazdasági egységeknek történő értékesítéséből származó bevételek lehetővé tették, hogy a BPN visszafizesse a CGD-től kapott 3,9 milliárd EUR-s finanszírozást - 3,6 milliárd EUR-t az eredetileg 4 milliárd EUR értékű kereskedelmi kötvényekből (tehát 400 millió EUR-nyi, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmi kötvényt továbbra sem fizetett vissza a BPN), valamint 300 millió EUR-nyi rövid lejáratú pénzpiaci hitelt.
(41)
Az eszközátruházást követően a BPN mérlegfőösszege hozzávetőleg 30 %-kal csökkent.
(42)
A portugál hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint annak érdekében, hogy a BPN teljesítse a jogi és szabályozási követelményeket (azaz, hogy elérje a 2011-re előírt 9 %-os alapvető tőkét (21)), és tekintettel arra, hogy a BPN saját tőkéje várhatóan az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházását követően is negatív lenne, az államnak 417 millió EUR-val fel kellett volna tőkésítenie a BPN-t (22).
(43)
A Portugália által meghirdetett ajánlatban a BPN-ért fizetendő alapárat (amely nem tartalmazta a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket) a harmadik fél szakértők, a Deloitte ([…] (23) millió EUR-s) és a Deutsche Bank ([…] millió EUR-s) értékelése alapján 171,1 millió EUR összegben rögzítették. Eközben a BPN új, CGD által biztosított vezetése megkezdte a bank szerkezetátalakítási folyamatát. 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségeket [1-10] %-kal csökkentették; és annak érdekében, hogy kizárólag lakossági, kereskedelmi banki szolgáltatásokat nyújtó bankká alakítsák, szűkítették a BPN tevékenységi körét. A tevékenység szűkítését részben a betétek államosítást követő csökkenése, részben pedig a három különleges célú gazdasági egységre történt eszközátruházás eredményezte. Ezek az intézkedések a 2009. évi [150-250] millió EUR-hoz képest 2010-ben [50-150] millió EUR-ra csökkentették a veszteségeket. 2009 eleje óta az új vezetés a bank arculatának és termékkínálatának javítása céljából […] új termékeket vezetett be és kampányokat indított. Az új vezetés a kockázatkezelést és a bank belső irányítási rendszereit javítani kívánó intézkedéseket is végrehajtott.
(44)
Az első két privatizációs felhívásra 2010. szeptember 30-i és november 30-i határidőig nem jelentkeztek érdeklődők.
(45)
Miután az ajánlattételi eljárás nem járt sikerrel, 2011 januárjában Portugália jelezte a BPN szerkezetátalakítására vonatkozó szándékát, amelynek során egy új, a CGD-től független igazgatóság kinevezésével a CGD-től függetlenebbé kívánta tenni a BPN-t. Ugyancsak fel kívánta gyorsítani a BPN működésének helyreállítását a bank márkájának és vállalati arculatának átalakításával és a helyreállítási terv költségcsökkentések és a kereskedelmi dinamika fokozása útján történő megvalósításával. Többszöri felszólítás ellenére sem érkezett azonban naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv a Bizottsághoz.
(46)
A 2011. május 17-i egyetértési megállapodásban a kormány vállalta, hogy új privatizációs eljárást indít.
(47)
A portugál hatóságok az egyetértési megállapodásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy „beindítják a Banco Português de Negócios (BPN) gyorsított eljárásban történő értékesítését, minimális ár megszabása nélkül”. E célból a versenyjogi szabályok szerinti jóváhagyásra új tervet nyújtanak be az Európai Bizottsághoz. A cél, hogy legkésőbb 2011. július végére találjanak vevőt. Az értékesítés előmozdítása érdekében három meglévő, a bank nemteljesítő és alaptevékenységéhez nem tartozó eszközeit birtokló különleges célú gazdasági egységet különítettek el a BPN-től, és a lehetséges vevőkkel folytatott egyeztetések részeként további eszközöket ruházhatnak át ezekre az egységekre. Ahhoz, hogy vonzóbbá váljon a befektetők számára, a BPN újabb, még nagyratörőbb, horizontális költségcsökkentési intézkedéseket tartalmazó programot indít. Amint megoldás születik, az állam az adott időpontban meghatározandó ütemezés szerint átveszi a CGD BPN-nel szembeni, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó követeléseit és a kapcsolódó különleges célú gazdasági egységek mindegyikét (24).
(48)
2011. május elején harmadszor is meghirdették a privatizációt minimális ár nélkül annak érdekében, hogy az egyetértési megállapodásnak megfelelően 2011. július 31-re vevőt találjanak a BPN-re.
(49)
Ajánlattételi eljárást folytattak le, amelynek során több potenciális érdeklődő vevővel is felvették a kapcsolatot. Elkészült a befektetési lehetőségek áttekintése is. Ennek értelmében az érdekelteknek a BPN-részvények 100 %-ára kellett ajánlatot tenniük, de kérhették, hogy további eszközök és kötelezettségek is kikerüljenek a BPN mérlegéből. Kérhettek magasabb összegű feltőkésítéssel járó forgatókönyveket is. A BPN és a potenciális ajánlattevők aláírták az eljárás szabályait meghatározó megállapodást, amely lehetővé tette számukra, hogy belépjenek a 2011. június 15-én 5 hétre létrehozott titokszobába.
(50)
2011. július 20-ig négy kötelező erejű ajánlatot nyújtottak be Ezeket az ajánlatokat a CGD és a BPN igazgatóságai megvizsgálták és 2011. július 25-én benyújtották véleményüket a részvényesnek - az államnak.
(51)
A négy kötelező erejű ajánlatot benyújtó ajánlattevőből hármat kizártak. A portugál hatóságok szerint két ajánlattevő (a Montepio és az Aníbal Ribeiro) nem teljesítette a BPN-nel kötött megállapodásban szereplő követelményeket (25). A Montepio a BPN részvényeinek felvásárlására nem, mindössze a kiválasztott eszközökre és kötelezettségekre tett ajánlatot, míg az Aníbal Ribeiro nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra, hogy rendelkezik egy bank irányításához szükséges vezetési és pénzügyi kapacitással. A harmadik, a NEI (26) által tett ajánlat megfelelt a megállapodás követelményeinek, azonban nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az ajánlattevő alkalmas a bank vezetésére és rendelkezik a BPN későbbi tőkeigényeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi kapacitással.
(52)
Az ajánlattételi eljárás során benyújtott egyetlen érvényes ajánlat alapján, amelyet 2011. július 20-án a BIC tett (a továbbiakban: a BIC 2011. július 20-i ajánlata), a kormány 2011. július 31-én úgy határozott, hogy a továbbiakban kizárólagos tárgyalásokat folytat a BIC-vel
(53)
A Portugál Nemzeti Bank 2007. október 9-én felhatalmazta a BIC-t arra, hogy kereskedelmi banki tevékenységet folytasson, és a főként a vállalati és magán banki szolgáltatások területén aktív bank 2008 májusában megkezdte tényleges működését Portugáliában. A BIC főrészvényesei egy angolai befektetői csoport, valamint portugál részvényesek, például az Amorim Projectos SGPS, SA (amely 25 %-os részesedéssel rendelkezik). 2010 decemberében a BIC forgalma 389 millió EUR volt, 1 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal, 2011. március 31-én pedig 32 millió EUR-s tőkével és 7 bankfiókkal rendelkezett. A Portugália által benyújtott adatok szerint a BIC piaci részesedése azokban a piaci szegmensekben, amelyekben tevékenységet folytat, kevesebb mint1 % (27).
(54)
A portugál hatóságok tájékoztatása szerint a BIC 2011. július 20-i ajánlatát (28) követően a BIC-vel folytatott tárgyalások a BPN BIC-nek történő értékesítésről szóló keretszerződés 2011. december 9-i aláírásával zárultak le (29).
(55)
A BIC 2011. július 20-i ajánlata mindössze általános feltételeket határozott meg és az alábbiakat írta elő:
i.
állami feltőkésítés annak érdekében, hogy a BPN a [9-18] % alapvető tőkemegfelelési mutatónál [100-300] millió EUR-val magasabb szintet érjen el;
ii.
a hitelkölcsönök egy, a BIC által kiválasztandó részének kivonása a [110-150] %-os hitel-betét arány elérése érdekében;
iii.
a hozzávetőleg […] millió EUR-s küszöbérték (a BPN általi hitelezés becsült szintje) feletti valamennyi nemteljesítő hitel BPN-ről való átruházása;
iv.
a BIC jogosult arra, hogy további olyan eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a BPN mérlegéből, amelyekre rendes tevékenységi köre nem terjed ki;
v.
a BIC által kiválasztott, piaci feltételeket nem biztosító betétek BPN-ről történő átruházása;
vi.
a CGD legfeljebb [150-650] millió EUR-s pénzügyi keretet nyújt a BIC számára […] évre, […] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ezt az összeget megemelik, amennyiben a betétek összege […] milliárd EUR alá csökken;
vii.
(az összesen hozzávetőleg 1 600 alkalmazott közül) a BPN 500-600 alkalmazottjának, valamint a bankhoz tartozó vagy legfeljebb 12 hónapos lejárati idejű lízingszerződéssel rendelkező létesítményekben található 160-170 bankfiók megtartása;
viii.
a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra;
ix.
a BIC által fizetendő 30 millió EUR-s vételár.
(56)
A hozzávetőleg öt hónapig tartó tárgyalásokat követően a keretszerződés az alábbiakról rendelkezett:
i.
állami feltőkésítés annak érdekében, hogy elérjék a minimális és a BIC számára szükséges további tőkeszintet - a BIC-nek a mérleg általa javasolt kiigazítását követően összesen [200-400] millió EUR összegű tőkére volt szüksége (30);
ii.
a BPN hitelei egy részének kivonása azokon a hiteleken felül, amelyeket 2010. december 30-i hatállyal már átruháztak a különleges célú gazdasági egységekre (31). A további hitelek kivonása lehetővé tenné a [110-150] %-os hitel-betét arány elérését. A [110-150] %-os arányt a BIC 2011. július 20-i ajánlatában határozták meg;
iii.
a BIC jogosult arra, hogy további eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a mérlegből;
iv.
a BIC jogosult […] hónapon belül visszaadni a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió nominális értékének legfeljebb […]-áig) a céltartalékok ([…] millió EUR (32)) szintjét meghaladó összegben (33);
v.
a BIC jogosult a vonatkozó referencia-kamatláb (34) értékét legalább […] bázisponttal meghaladó árú betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól (35);
vi.
a BIC az adásvétel lezárása előtt jogosult kérvényezni a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök, a fizikai és pénzügyi eszközök stb. átruházását;
vii.
a CGD legfeljebb [150-350] millió EUR-s pénzügyi keretet (36) nyújt a BIC számára [ 2013]-ig, […] bázispont-különbözettel növelt […] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ez a pénzügyi keret hozzáférhetővé válik, ha a BPN betéteinek összege […] milliárd EUR alá csökken;
viii.
a folyamatban lévő, három évig állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a CGD-nél [ 2013]-ig, de a CGD arra irányuló kötelezettségvállalásával, hogy […] előtt nem hívja le a hitelt;
ix.
a BPN alkalmazottai hozzávetőleg felének (a hozzávetőleg 1 600-ból legalább 750 alkalmazott) megtartása. Az állam fedezi a BIC által át nem vett bankfiókok bezárásnak és az elbocsátott vagy áthelyezett alkalmazottaknak fizetendő kártérítés teljes költségét;
x.
a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra;
xi.
a BIC által fizetendő 40 millió EUR-s vételár;
xii.
a BPN által a következő öt évben szerzett, összesen 60 millió EUR-t meghaladó összegű bevételből származó (adózás utáni) nettó nyereség 20 %-ának az állammal való megosztására vonatkozó árzáradék;
xiii.
a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára.
(57)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC-nek történő értékesítéséből egyesüléssel létrejövő gazdasági egység (a továbbiakban: az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) az alapforgatókönyv, illetve egy kevésbé kedvező forgatókönyv szerint is […] év után nyereséges lesz. A becslések szerint ennélfogva az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója az ötödik év után az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kockázattal súlyozott eszközeinek az első év végén elért [10-15] %-áról […] %-ára fog csökkenni. A tervezett esés okai a BIC által végrehajtott szerkezetátalakítással kapcsolatos első évi negatív eredmények és a bank tevékenységének fokozása abban a tekintetben, hogy átméretezik azt annak érdekében, hogy a gazdaságnak történő több hitel nyújtásával visszanyerhesse életképességét. A szerkezetátalakítás részét fogják képezni a bank fiókjaival és arculatával, a folyamatok, az eljárások és a szervezés integrációjával, valamint az IT-vel kapcsolatos befektetések. A tervek szerint a tőkearányos jövedelmezőség (ROE) az első évi - [1-5] %-ról az 5. évre + [1-5] %-ra fog nőni, míg az eszközarányos jövedelmezőség (ROA) az első évi - [0-2] %-ról az 5. évre várhatóan + [0-2] %-ra emelkedik majd.
(58)
Nagyobb arányú nemteljesítő hitelekkel és magasabb finanszírozási költségekkel jellemzett, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén az alapvető tőke aránya az 1. évi [10-15] %-ról az 5. évre várhatóan [8-12] %-ra csökken majd.
(59)
Végül 2012. február 15-én a portugál állam 600 millió EUR-s tőkét juttatott a BPN-nek (37).
3. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokolása
(60)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy:
-
a BPN a vevővel történő egyesüléssel létrejövő gazdasági egységként életképes;
-
a BPN-nek nyújtott támogatás a minimális összegre korlátozódott és a BIC-nek történt értékesítés a felszámoláshoz képest a legkevésbé költséges lehetőség volt;
-
a verseny torzulását korlátozó intézkedések elegendőek voltak; és
-
az értékesítési folyamat a vevőnek nyújtott támogatást vont maga után.
4. Az érdekelt felek észrevételei
(61)
A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.
5. A portugál állam álláspontja
5.1. A portugál állam 2011. október 24-i határozattal (az eljárás megindításáról szóló határozattal) kapcsolatos álláspontja
(62)
A portugál hatóságok kijelentik, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv összhangban van a szerkezetátalakítási közleménnyel. E terven felül a portugál hatóságok 2012. január 20-i levelükben a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos számos észrevételt is benyújtottak.
(63)
A portugál hatóságok véleménye szerint a BPN-nek nyújtott intézkedések három típusa nem minősül állami támogatásnak:
(64)
Először is, Portugália kijelenti, hogy a BPN-nek az államosítás előtt nyújtott támogatási intézkedések, azaz a vészhelyzeti likviditási támogatás és a 2008 októberében a CGD által nyújtott négy hitel nem tartalmaz állami támogatást. Portugália azzal érvel, hogy a vészhelyzeti likviditási támogatást a Portugál Nemzeti Bank független módon nyújtotta, büntetőkamattal és a BPN általi fedezettel. A CGD 2008. októberi hiteleit piaci feltételek mellett, versenyképes kamatlábbal és megfelelő kezességvállalásokkal nyújtotta, és ennek megfelelően azok nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.
(65)
Másodszor, Portugália tagadja, hogy a BPN államosítását követően a CGD által a BPN-nek nyújtott finanszírozás (bankközi pénzpiaci műveletek és a kereskedelmi kötvények CGD általi jegyzése) állami támogatást érintett. Portugália érvei szerint ezek kereskedelmi tranzakciók voltak, amelyek feltételei azonosak voltak a körültekintő befektetők által egy piacgazdaságban végrehajtott hasonló tranzakciókéval. Ennélfogva ezek nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.
(66)
Végül, a portugál hatóságok véleménye szerint a BIC a BPN vevőjeként szintén nem részesült állami támogatásban. A portugál hatóságok érvei szerint az értékesítési folyamat átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes volt. Gazdasági szempontból a BIC tette világszinten a legjobb ajánlatot, amely ennélfogva a piaci árat tükröző ajánlatnak tekintendő. A 2011. december 9-én aláírt keretszerződés javarészt tükrözte a BIC 2011. július 20-i ajánlatának feltételeit. A portugál hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a negatív eladási ár ellenére az értékesítés egyetlen alternatívája (a BPN felszámolása) esetén az államnak nagyobb pénzügyi terhet kellett volna vállalnia, és veszélybe került volna a nemzeti pénzügyi rendszer stabilitása.
(67)
Portugália ugyanakkor elismeri, hogy a BPN-nek nyújtott intézkedések némelyike állami támogatásnak minősül. Ezek a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás, a kiválasztott eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása 2010-ben, a BPN 2012. február 15-i feltőkésítése az értékesítés céljából, valamint a BIC-nek történő tervezett értékesítéssel összefüggésben nyújtott néhány intézkedés (például a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó állami kezességvállalás, amely az értékesítést követően is fennmarad).
(68)
Portugália érvei szerint továbbá valamennyi állami támogatásnak minősülő intézkedés összhangban van az uniós joggal, mivel azok a portugál gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére irányulnak, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően.
(69)
Portugália szerint a 2012. januári szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a BPN számára, hogy további támogatások nélkül állítsa helyre hosszú távú életképességét. Először is, az állam elvégezte a BPN szerkezetátalakítását az eszközök szétválasztásával és egyes eszközök különleges célú gazdasági egységekre történt átruházásával, valamint piaci jelenlétének több mint 50 %-os csökkentésével és a lakossági banki alaptevékenységéhez nem tartozó tevékenységek felfüggesztésével, továbbá különböző kockázatkezelési intézkedések és körültekintő kereskedelempolitika révén. Másodszor, a BIC-vel kapcsolatos előrejelzések szerint a BPN BIC általi felvásárlását követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység pozitív eredményeket fog elérni […] a szerkezetátalakítási terv, mind az alapforgatókönyv, mind egy kevésbé kedvező forgatókönyv esetén. Harmadszor, a negatív eladási ár elfogadható, mivel a felszámolás költségesebb az állam számára és veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást.
(70)
Portugália úgy véli, hogy az intézkedések a minimálisan szükséges szintre korlátozódnak annak érdekében, hogy biztosítsák a portugál pénzügyi ágazat stabilitását és helyreállítsák a BPN életképességét.
(71)
Portugália továbbá azzal érvel, hogy az értékesítési forgatókönyv az egyetlen alternatívát jelentette a költségesebb felszámolási forgatókönyvvel szemben. Egyéb lehetőségek (a CGD-vel való egyesülés és a különálló szerkezetátalakítás) nem tennék lehetővé nettó jelenértéken számolva elegendő forrás előteremtését ahhoz, hogy megtérüljön a kezdeti szükséges befektetés. Portugália szerint a BIC-nek történő értékesítés becsült költsége […] millió EUR és […] millió EUR között van (nem számítva egyes későbbi előre nem látott kiadások lehetséges hatását, amelyekre Portugália szerint nem fog sor kerülni), amely alacsonyabb, mint a számos forgatókönyv keretében megvalósítható felszámolás költsége.
(72)
Portugália szerint továbbá a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre tett kezességvállalás révén a BPN-nek az államosítást követően nyújtott likviditás szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsák a bank folyamatos működését a szerkezetátalakítás során.
(73)
Tekintettel a különleges célú gazdasági egységekre átruházott eszközök kiválasztására, Portugália úgy véli, hogy azt objektív kritériumok alapján, és azzal a céllal hajtották végre, hogy elősegítsék a BPN hosszú távú életképességét, valamint érdekeltté tegyék a potenciális vevőket a reprivatizációs eljárásban. Portugália kijelenti továbbá, hogy a BIC-nek történő értékesítés keretében végrehajtott további eszközátruházások megfelelők a BPN jövőbeli életképességének biztosításához, és az értékesítést lehetővé tevő minimálisan szükséges szintre korlátozódnak.
(74)
Portugália kijelenti, hogy a BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelés a tervek szerint biztosítja, hogy a BPN-nél nem jelentkezik tőkehiány a 2012. januári szerkezetátalakítási terv által lefedett időszak alatt. A terv alapvető tőkére vonatkozó előrejelzései értelmében ez a tőkemegfelelési mutató az alapforgatókönyv szerint 2016-ban várhatóan [10-15] %-ra, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén pedig [8-12] %-ra csökken, szemben a 2012 végétől hatályba lépő 10 %-os minimálisan kötelező szinttel. Portugália megállapítja továbbá, hogy a BIC által egy nyílt és átlátható, minimális ár nélküli értékesítési eljárásban ajánlott értékesítési feltételek a BPN jövőbeli életképességének biztosításához minimálisan szükséges feltételek, mivel a felszámolás költségesebb lenne az állam számára és veszélyeztethetné a pénzügyi stabilitást.
(75)
Portugália kijelenti továbbá, hogy a BPN korábbi részvényesei, és maga a BPN is kellő mértékben viselte vagy fogja viselni a szerkezetátalakítási folyamat költségeit, biztosítva így a megfelelő tehermegosztást. A BPN korábbi részvényesei nem részesültek az államosítás miatti kártérítésben, és a bankba befektetett tőkéjüket teljes mértékben elveszítették.
(76)
Portugália azonban úgy véli, hogy nem helyénvaló teherviselést kérni azoktól az ügyfelektől, akik alárendelt kölcsönökkel járultak hozzá a BPN-hez, tekintettel az ilyen eszközök értékesítésének különleges körülményeire […]. Egyes esetekben a termékek technikai jellemzői miatt a BPN nem utasíthatja vissza, hogy tőke-visszatérítési célú kamatot fizessen az ügyfeleknek.
(77)
Portugália úgy véli, a BPN jelentősen hozzájárul a szerkezetátalakítási folyamathoz is, mivel vezetését az államosítást követően lecserélték, kereskedelmi és kockázatkezelési politikáját jelentősen átalakították, tevékenységét pedig több mint 50 %-kal csökkenteni fogják.
(78)
Portugália elismeri, hogy eszközeinek a különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt átruházása az eszközök valós gazdasági értékénél magasabban és az államnak nyújtott ellentételezés nélkül történt. Portugália azonban úgy véli, hogy a BPN saját hozzájárulását a nulla EUR-ért történő államosítás révén biztosították, amelyet mélyreható szerkezetátalakítás követett. Portugália úgy véli, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekbe történő szétválasztásából eredő bármely előny a BPN javára részben ellensúlyozható a bankért fizetett reprivatizációs árral, amely a lehető legmagasabb volt. Portugália továbbá úgy véli, hogy az állami kezességvállalás ellentételezése megfelelő. Annak ellenére, hogy az ellentételezés alacsonyabb (évi 0,2 %) a kormánygaranciák esetében kötelezőnél (38), valamennyi lehetséges további bevétel, amelyre a BPN a szerkezetátalakítási folyamat során szert tesz (vagy valamennyi fel nem merülő kiadás) előnyös az állam számára, amely jelenleg a BPN-részvények kizárólagos tulajdonosa.
(79)
A BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelést illetően Portugália megjegyzi, hogy az nem változtatja meg a BPN részvényesi szerkezetét, és hogy a tőke legalább részben visszanyerhető a BPN értékesítéséből, mivel az segít elkerülni a még magasabb felszámolási költségeket.
(80)
Portugália ezenkívül úgy véli, hogy az állam által elfogadott vagy elfogadni kívánt intézkedések nem torzítják a versenyt. Portugália rámutat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint 1 %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni ([0-1] %-os piaci részesedés a banki ágazatban, ez 14. az ügyfeleknek nyújtott hitelek, és 15. a betétek tekintetében). Ezenfelül nem valószínű, hogy az intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak a külföldi bankok belföldi piacra történő belépésére, hiszen ez már abból nyilvánvaló, hogy a BIC tulajdonosa egy angolai pénzügyi csoport. Portugália szerint továbbá morális kockázatról sincs szó, mivel a bankot államosították, vezetését leváltották, részvényesei nem részesültek kártérítésben, és a bank mélyreható szerkezetátalakításon ment keresztül.
(81)
Portugália továbbá úgy véli, hogy az eljárás során hozott néhány intézkedés megfelelő és elégséges lenne a verseny torzulásának megakadályozásához. A BPN piaci jelenléte korlátozott volt az államosítást megelőzően (a 9. legnagyobb bank Portugáliában, a piactól függően [1-5] % és [1-5] % közötti piaci részesedéssel), szerkezetátalakításon ment keresztül, és piaci jelenléte - a lakossági banki szolgáltatásokra átállítva - több mint 50 %-kal csökkent. Az államosítás a korábbi részvényesek kártérítése nélkül történt, és az államosítást követően megváltoztatták a BPN kereskedelmi stratégiáját és kockázatkezelési politikáját.
(82)
A portugál hatóságok kijelentik továbbá, hogy a BPN-t nyílt és átlátható folyamat során értékesítették. Végül, a BIC 2016-ig nem fizethet osztalékot, ami garantálja, hogy a BPN-nek nyújtott pénzügyi támogatás a bank hosszú távú életképességének biztosítását szolgálja. Az állam és a BIC között létrejött, a(z) […] millió EUR-t meghaladó eredményekre vonatkozó haszonmegosztási megállapodás lehetővé teszi az állam számára, hogy részben visszanyerje a bank szerkezetátalakítási költségeit. A portugál hatóságok szerint a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy kereskedelmi kommunikációjában nem említi az állami támogatás tényét, biztosítja, hogy a támogatást nem használják a versenytársak károsítására. A bankok szerkezetátalakítására vonatkozó bizottsági útmutatásban előirányzott további lehetséges kötelezettségvállalásoknak (például a piacnyitást elősegítő intézkedéseknek, a piaci részesedés korlátozásának és további eszközök és tevékenységek elidegenítésének) a BPN szerkezetalakításával összefüggésben nincs helye.
5.2. A portugál állam kötelezettségvállalásai
(83)
A szerkezetátalakítási terv végrehajtását illetően a portugál hatóságok az alábbi kötelezettségeket vállalják:
(84)
A BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés napján nem fogja meghaladni a [10-18] %-ot.
(85)
Amennyiben a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően hitelt ad vissza az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak.
(86)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység [ 2013] után nem lesz jogosult arra, hogy nemteljesítő hiteleket ruházzon át az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre.
(87)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a (84) bekezdésben szereplő feltételeknek megfelelően kizárólag akkor ruházhatja át a nemteljesítő hiteleket az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.
(88)
A keretszerződésben a BPN kereskedelmikötvény-programjával összefüggésben meghatározott és az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó meglévő [150-500] millió EUR-s hitelkeretet nem hosszabbítják meg az értékesítés napjától számított […] éven túl.
(89)
A CGD által a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon állapítják majd meg.
(90)
2016. december 31-ig Portugália kérvényezni fogja a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által az értékesítést követően a Banco BIC-nek vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt.
(91)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység 2016. december 31-ig nem vásárol fel vállalkozásokat, kivéve, ha a Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység összes felvásárlása bruttó halmozott vételárának egy pénzügyi évre eső teljes összege nem haladja meg a(z) […] millió EUR-t. Az ilyen felvásárlások bruttó halmozott vételárát a felvásárlásokkal összefüggő tartozás átvállalását vagy átruházását figyelmen kívül hagyva számítják ki.
(92)
2016. december 31-ig a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.
(93)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.
6. Értékelés
6.1. A támogatás megléte
(94)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ebből következik, hogy egy állami intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben teljesíti az alábbi négy (kumulatív) kritériumot:
-
állami források;
-
szelektív előny;
-
versenytorzító hatás; és
-
a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás
6.1.1. A BPN és az értékesítést követő gazdasági tevékenység javára hozott intézkedések
6.1.1.1. Az államosítás előtt nyújtott intézkedések
(95)
Portugália érvei szerint az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. Az intézkedések a vészhelyzeti likviditási támogatást és a CGD által a BPN államosítását megelőzően, 2008 októberében és novemberében nyújtott négy hitelt tartalmazzák.
(96)
A vészhelyzeti likviditási támogatást illetően, amint azt a portugál hatóságok a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeikben megállapították, az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatásról a Portugál Nemzeti Bank önállóan határozott, büntetőkamatlábbal és a BPN által biztosított fedezettel, állami kezességvállalás nélkül.
(97)
A vészhelyzeti likviditási támogatási keret odaítélésekor (2008. október 17-én és 27-én) még nem született döntés a BPN fizetőképességéről és államosításáról (mivel ezeket a döntéseket csak 2008. november elején hozták meg). A vészhelyzeti likviditási támogatás nem egy nagyobb támogatáscsomag részét képezte, hanem a Portugál Nemzeti Bank rendes tevékenysége részeként nyújtott likviditást.
(98)
A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a bankokról szóló közleménnyel összhangban a Portugál Nemzeti Bank BPN számára nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatása állami támogatást nem tartalmazott (39).
(99)
A CGD által nyújtott hitelek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a BPN államosítása előtt a bank a CGD-től összesen 315 millió EUR, és nem 235 millió EUR hitelt kapott (40).
(100)
A Bizottság megállapítja, hogy a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Annak megállapítása érdekében, hogy a hitelek az államnak tulajdoníthatók-e, meg kell vizsgálni azok nyújtásának pontos körülményeit, hogy meghatározható legyen, vajon a CGD a rendes kereskedelmi gyakorlattól eltérő okból járt-e el. E célból az alábbi megfontolások lényegesek:
(101)
Először is, az első három hitel nyújtásának idején, 2008 októberében a BPN nehézségei széles körben ismertek voltak. A portugál hatóságok szerint a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal, amelyet bizonyítottak a BPN legfelsőbb vezetésében történt jelentős változások (2008 eleje óta kétszer módosult), a Portugál Nemzeti Bank által júniusban a BPN-nél végzett ellenőrzések és az a tény, hogy 2008. július 18-án a Moody’s Baa3-as szintre leminősítette a BPN-t. Továbbá a második és harmadik hitelt 2008. október 22-én nyújtották, amikorra a BPN Portugália szerint már súlyos negatív likviditással rendelkezett. A rendes kereskedelmi gyakorlat szerint eljáró hitelező a bank likviditási helyzetét és visszafizetési képességét feltáró információt kért volna a BPN-től, mielőtt további hiteleket nyújt a számára, és ennek megfelelően tudomást szerzett volna a BPN bizonytalan pénzügyi helyzetéről.
(102)
Másodszer, a hitelek összege a BPN akkori mérlegfőösszegéhez és kötelezettségeihez képest jelentős volt, amely a CGD számára egy nehézségekkel küzdő bankkal szembeni jelentős mértékű egyedüli kitettséget jelentett.
(103)
Harmadszor, a hiteleket 2008 októberében és novemberében nyújtották, röviddel a Lehman Brothers csődjét követően, akkor, amikor a bankközi piacok még a legerősebb nemzetközi pénzintézetek számára is javarészt hozzáférhetetlenek voltak, nem beszélve a jelentős likviditási gondokkal küzdő bankokról.
(104)
Negyedszer, a negyedik hitel tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a CGD nem csupán az államosításról szóló törvény 2. cikkének (7) bekezdése értelmében az állam érdekében vezette a BPN-t, hanem az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami garanciákhoz is jutott valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújtott a BPN-nek.
(105)
Tekintettel a pénzügyi és gazdasági helyzetre általában, és különösen a BPN széles körben ismert nehézségeire, nagyon valószínűtlen, hogy más intézet biztosította volna a szóban forgó likviditást a BPN-nek, ami magyarázatot ad arra, hogy a portugál hatóságok miért ítélték „különlegesnek” a CGD likviditási intézkedéseit (lásd a (25) bekezdést).
(106)
Mindezen megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a CGD döntése a BPN-nek az államosítása előtt nyújtott vonatkozó hitelekről nem rendes kereskedelmi döntés volt. Az erről szóló döntést közvetlenül az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni. A hitelek ennélfogva állami forrásnak minősülnek.
(107)
Mivel a hitelek lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan likviditáshoz jusson, amelyhez a piacon máskülönben nem juthatott volna hozzá, azok olyan likviditást jelentettek a BPN-nek, amelyre szüksége volt ahhoz, hogy folytassa működését és tovább versengjen többek között hitelekért és betétekért azokon a bankpiacokon, amelyeken tevékenységet folytatott.
(108)
A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a BPN gazdasági előnyhöz jutott.
(109)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag a BPN számára biztosítanak előnyt.
(110)
Portugália azon észrevétele ellenére, miszerint a BPN államosítása előtt mindössze a kilencedik helyen állt a portugál banki ágazatban, a CGD hitelei torzították a versenyt vagy azzal fenyegettek azáltal, hogy előnyös helyzetbe hozták a BPN-t a többi versengő bankkal szemben, lehetővé téve, hogy olyan likviditásra tegyen szert, amelyhez a piacon máskülönben nem jutott volna hozzá.
(111)
Tekintettel arra, hogy a BPN a hitelnyújtás idején nemzeti, európai és nemzetközi szintű tevékenységet folytatott, többek között a franciaországi leányvállalata révén is, fennállt annak a veszélye, hogy az intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet is.
(112)
A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a CGD által 2008 októberében és novemberében a BPN-nek nyújtott 315 millió EUR összértékű négy hitel állami támogatásnak minősül.
6.1.1.2. Az államosítást követően nyújtott, nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódó intézkedések
(113)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában már megállapította, hogy az államosítás nem minősül a BPN részvényesei javára nyújtott állami támogatásnak.
(114)
Az alábbi intézkedéseket, amelyek nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódnak, a BPN államosítását követően nyújtották:
a)
a BPN által kibocsátott és a CGD által finanszírozott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás, beleértve a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvények kibocsátását és a CGD által biztosított pénzpiaci hitelkeretek felhasználását;
b)
az eszközök és kötelezettségek három állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységre történt átruházása.
(115)
A BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalást, amelyben az államosítást követően részesült a BPN, közvetlenül a tagállam finanszírozta. Ezenfelül az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek (és a különleges célú gazdasági egységeknek) nyújtott valamennyi hitelkeretre vagy likviditási hitelkeretre. Ennélfogva vitathatatlan, hogy a CGD által az államosítást követően a BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) számára biztosított valamennyi finanszírozás állami támogatást érint.
(116)
Hangsúlyozandó továbbá, hogy az államosítást követően a CGD volt az egyetlen gazdasági egység, amely finanszírozást nyújtott a BPN-nek vagy a különleges célú gazdasági egységeknek, valamint az, hogy kitettsége idővel egyre nőtt, mivel más kötelezettségek lejártak, és az eredeti hitelezők nem újították meg azokat vagy más intézettől származó hitellel való helyettesítésükre nem került sor. A BPN alternatív finanszírozási forrásainak hiánya nem meglepő, tekintettel arra, hogy pénzügyi nehézségei és bizonytalan jövője köztudott volt.
(117)
Az állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy pénzügyi támogatáshoz jusson abban a helyzetben, amikor más lehetőség nem állt rendelkezésre számára a piacon.
(118)
Lehetővé tették a BPN számára, hogy folytassa piaci tevékenységét, versengjen az üzleti lehetőségekért (nem csak a meglévők fenntartásáért, de esetlegesen új üzleti lehetőségekért is), valamint azt, hogy teljesítse az ügyfeleivel és más piaci szereplőkkel szembeni kötelezettségeit.
(119)
Az előbbiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az állami kezességvállalások gazdasági előnyhöz juttatják a BPN-t.
(120)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt. Ezenfelül a likviditási hitelkeretnek az értékesítést követően is fenntartott része mértékéig az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység is részesül az állami kezességvállalásból.
(121)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(122)
A BPN javára nyújtott állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan nagy összegű finanszírozáshoz jusson, amely a piacon nem volt elérhető, és amely szelektív előnyhöz juttatta a BPN-t. Lehetővé tették a BPN számára a piacon maradást és tevékenységei folytatását anélkül, hogy korábbi helyzete tovább rontotta volna a hírnevét. Az állami kezességvállalások állami támogatásnak minősülnek.
(123)
Bizonyos eszközöknek a BPN-től a kizárólagos állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekhez történt áthelyezése azt jelenti, hogy azok a tagállam kizárólagos pénzügyi felelőssége alá tartoznak, és a tagállam vállalja a különleges célú gazdasági egységekben lévő eszközökkel kapcsolatos kockázatot, amelyek közül legalább néhány behajthatatlan. Az intézkedés ebből következően állami forrásokat érint.
(124)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök értékesítés előtti, könyv szerinti értéken 3,9 milliárd EUR-ért (1,8 milliárd EUR becsült értékvesztéssel) történt átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.
(125)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történt átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t versenytársaival szemben.
(126)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt.
(127)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
6.1.1.3. Az államosítást követően a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódóan nyújtott intézkedések
(128)
A államosítást követően a BIC értékesítésétől függetlenül a BPN-nek nyújtott intézkedéseken felül további intézkedésekre is sor került, amelyeket a BIC-nek történő értékesítéssel kapcsolatban nyújtottak. Ezek a következők:
a)
a BPN értékesítés céljából történt feltőkésítése;
b)
a BPN számára történő további eszköz- és kötelezettségátruházás az értékesítéssel kapcsolatban;
c)
a BIC joga arra, hogy az értékesítést követően nemteljesítő hiteleket ruházzon az államra;
d)
a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra az értékesítés céljából;
e)
a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó, az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR értékű hitelkeret fenntartása az értékesítést követően.
(129)
A BPN 600 millió EUR-s feltőkésítésére 2012. február 15-én került sor. Ezt az intézkedést közvetlenül az állam hajtotta végre, állami források felhasználásával, a BIC-nek történő értékesítés céljából.
(130)
A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítését úgy kalibrálták, hogy az értékesítés pillanatában a BPN [200-400] millió EUR-s saját tőkével rendelkezzen. Ez utóbbi összeg a BIC 2011. július 20-i ajánlatának időpontjában [10-18] %-os becsült alapvető tőkemegfelelési mutatónak felelt meg. Ez jelentősen meghaladja az előírás szerinti minimumot (2011 végén 9 %-os, 2012 végén pedig 10 %-os alapvető tőkemegfelelési mutató) (41).
(131)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeinjekció gazdasági előnyt jelent a BPN és az értékesítést követően végzett gazdasági tevékenység számára. Az előny abból adódik, hogy a feltőkésítést követően a BPN számára elérhetővé válik az előírás szerinti követelmények meghaladásához szükséges tőke, amely az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is elérhető lesz. A tőke lehetővé teszi a BPN, és később az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is, hogy folytassa piaci tevékenységét és új hiteleket nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben más versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.
(132)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint a gazdasági tevékenységet az értékesítést követően folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.
(133)
Portugália kijelenti, hogy a BPN az államosítást követően tovább csökkentette piaci részesedését, és hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység piaci részesedése kevesebb mint 1 % lesz az ügyfeleknek nyújtott hitelek, ügyfelek általi igénylések és banki szolgáltatások tekintetében, és kevesebb mint 2 % a többi érintett piacon. Mindazonáltal az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozzák a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben. Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőketöbblete védi a gazdasági tevékenységet a többi versenytársat érintő befektetési kockázatoktól. Ezenfelül növeli annak a valószínűségét, hogy mindkét kedvezményezett további likviditáshoz jut, amely elősegítheti a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység terjeszkedését egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenységet folytató versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.
(134)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(135)
A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítése állami támogatásnak minősül.
(136)
A BIC-nek történt értékesítéssel kapcsolatban nyújtott intézkedések között szerepel a BIC joga arra, hogy az adásvétel lezárása előtt kérje a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök vagy a fizikai és pénzügyi eszközök átruházását. Ezenfelül tartalmazzák a BIC azon jogát, hogy a vonatkozó referencia-kamatláb értékét legalább […] bázisponttal meghaladó árú betéteket átruházza, vagy hogy ilyen betétek esetében a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól.
(137)
A BIC által kiválasztott egyes hitelek és kötelezettségek (köztük betétek) BPN-ből történő kivonását közvetlenül a tagállam finanszírozta. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenesetre a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök és kötelezettségek kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viselné. A tagállamnak finanszíroznia kellene továbbá a betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat […] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözetet.
(138)
A Bizottság megítélése szerint az eszközök és kötelezettségek értékesítés előtti átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.
(139)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történő átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben. A BIC a keretszerződés vonatkozó feltétele értelmében szabadon kiválaszthatta a kivonandó eszközöket, amelyeket később nem piaci áron értékeltek, és amelyeket nem fizettek vissza az államnak. Ellenkezőleg, amilyen mértékben csökkenti ez a lehetőség a BPN kockázattal súlyozott eszközeinek arányát, olyan mértékben növeli a bank tőkemegfelelési mutatóját, és így kapacitását az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására. Az értékesítést követően az előny átkerül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységhez.
(140)
A betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat […] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözet állam általi ellentételezése olyan költségtől kíméli meg a BPN-t, amelyet annak rendes körülmények között viselnie kellene, ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot.
(141)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosítanak előnyt.
(142)
Az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe juttatják a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és azáltal, hogy lehetővé teszik a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára, hogy további hiteleket nyújtsanak a gazdaság számára.
(143)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(144)
A további eszközök és kötelezettségek (köztük betétek) értékesítést megelőző áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez állami támogatásnak minősül.
(145)
a BIC jogosult […] hónapon belül visszaadni a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió névértékének legfeljebb […] %-áig) a céltartalékok ([…] millió EUR) szintjét meghaladó összegben;
(146)
A BIC azon jogát, hogy az értékesítést követően további eszközöket és kötelezettségeket vonjon ki a BPN mérlegéből, közvetlenül a tagállam finanszírozza. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenképpen a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viseli.
(147)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemteljesítő hitelek értékesítés utáni kivonása lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kiterjessze tevékenységét, és több hitelt nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenykedő versenytársak hitelállomány-leépítésre kényszerülnek. Ha a saját tőke szintje változatlan marad, a nemteljesítő hitelek és a kockázattal súlyozott eszközök kivonása révén növekszik a bank tőkemegfelelési mutatója. Ennélfogva növekszik az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására vonatkozó kapacitása is.
(148)
Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység szintén előnybe kerül majd a gyengébb minőségű eszközeik értékvesztését elviselni kényszerülő versenytársaival szemben, akiknek ezt a veszteséget fel kell szívniuk, ami korlátozza az új kölcsönök kihelyezésére szolgáló tőkéjük mennyiségét. Ezzel szemben az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység saját tőkéjét nem érintik kedvezőtlenül az ilyen értékcsökkenések és a hitelportfólió csökkenő értéke.
(149)
Ezenfelül a BIC azon lehetősége, hogy az értékesítés napjától számított legkésőbb […] belül visszaadja a nemteljesítő hiteleket az államnak, megváltoztathatja a bank kockázattal súlyozott eszközeit, és a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt [10-18] %-os szintnél magasabb alapvető tőkét eredményezhet. A Bizottság e tekintetben megemlíti Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy ha a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően visszaadja a hiteleket az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak, továbbá a nemteljesítő hiteleket és az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét csak akkor ruházza át az államra, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.
(150)
Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosít előnyt.
(151)
Az intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozza a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és így lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység további hiteleket nyújtson a gazdaság számára.
(152)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(153)
Az intézkedés lehetővé teheti, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a hitelekhez kapcsolódó tőke visszaadására vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában az értékesítést követően visszamenőleges hatállyal módosítsa a bank kockázattal terhelt eszközeit. Ez a bank nagyobb arányú tőkésítéséhez vezet. Ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot és torzítja a többi versenytárssal folytatott versenyt. Az intézkedés állami támogatásnak minősül.
(154)
A BPN perei kockázatának az államra történő átruházása olyan kötelezettségnek minősül, amelyet az állam vállal át.
(155)
A kötelezettség BPN-től történő átvállalásával az állam előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaikkal szemben, akik saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.
(156)
Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosít előnyt.
(157)
Az intézkedés tőkeátvételt biztosít a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára akkor, amikor nem áll rendelkezésre alternatíva a piacon, és amikor a versenytársak saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.
(158)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(159)
Az intézkedés tőkeátvételt biztosít és állami támogatásnak minősül.
(160)
A CGD azon intézkedéseit, hogy az értékesítést követően [150-350] millió EUR-s likviditási hitelkeret nyújtott az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek és az értékesítést követően fenntartotta a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretet a BPN javára, az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni, figyelembe véve végrehajtásuk pontos körülményeit.
(161)
Először is, a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Amint az a (100) bekezdésben szerepel, a CGD-t jogszabályban jelölték ki a BPN irányítására, és az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami kezességvállalásban is részesült valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújt a BPN-nek. Ez a kezességvállalás a [150-500] millió EUR-s hitelkeretre továbbra is érvényes.
(162)
Másodszor, a CGD nem önállóan határozott a likviditási hitelkeret és a hitelkeret nyújtásáról; a döntések a BIC és a portugál hatóságok által tárgyalt értékesítés feltételeinek részét képezték.
(163)
Ennélfogva a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret, valamint a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretének az értékesítést követő fenntartása is közvetlenül a tagállamnak tulajdonítható.
(164)
Az intézkedés lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység könnyen és olcsón jusson likviditáshoz.
(165)
A CGD által a BIC-nek nyújtott [200-400] millió EUR-s hitelkeretet illetően a Bizottság megállapítja, hogy az értékesítést követő esetleges betétkiáramlás esetén az védőernyőt biztosít majd az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára finanszírozási helyzete tekintetében. A CGD az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységen kívül más gazdasági egységnek nem nyújtott ilyen hitelkeretet. A hitelkeret ennélfogva előnynek minősül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység javára.
(166)
A jelenlegi kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret állami kezességvállalással történő fenntartása […]-ig a likviditáshoz való hozzáférés tekintetében szintén előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben.
(167)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN, és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosítanak előnyt.
(168)
A BPN-nek és az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek juttatott előny torzítja a versenyt, különösen akkor, ha figyelembe vesszük a pénzügyi piacokon jelenleg tapasztalható magas hitelköltséget
(169)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(170)
A CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a BPN javára állami támogatásnak minősül.
6.1.14. A vevő részére nyújtott esetleges támogatás
(171)
A bankokról szóló közlemény 49. pontja szerint annak biztosítása érdekében, hogy az állam által értékesített pénzintézet vásárlói támogatásban ne részesülhessenek, igen fontos bizonyos értékesítési feltételek, és különösen az alábbiak tiszteletben tartása: az értékesítési eljárás nyílt, átlátható, megkülönböztetésektől és feltételektől mentes, az értékesítés piaci feltételek mellett történik, és az állam a lehető legmagasabban rögzíti az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát.
(172)
Az első követelményt illetően, míg az értékesítési eljárás nyílt és feltételektől mentes ajánlattételi eljárásként indult, a BIC által benyújtott kötelező erejű ajánlat nem volt végleges a javasolt tranzakció számos lényeges vonatkozása tekintetében, beleértve a BPN BIC által felvásárolni kívánt eszközeinek és kötelezettségeinek végső összegét, valamint az átvenni kívánt bankfiókok és alkalmazottak pontos számát. E vonatkozásokat a portugál hatóságok és a BIC között később folytatott kétoldalú tárgyalások során vitatták meg, és a 2011. december 9-i keretszerződésben véglegesítették azokat. Még a keretszerződés sem végleges abban a tekintetben, hogy a bank pontosan mekkora részét kívánják felvásárolni. Különösen nem határozza meg azokat az eszközöket és kötelezettségeket, amelyeket a BIC át fog venni, annak ellenére, hogy pontosan megjelöli, hogy a BPN az értékesítés pillanatában [200-400] millió EUR saját tőkével fog rendelkezni. Ez azt jelenti, hogy sem a BIC 2011. július 20-i ajánlata, sem a keretszerződés nem tartalmazza pontosan, hogy mit vásárol meg a BIC, azonban mindkettő rögzíti annak pontos árát.
(173)
Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a keretszerződés nem térhet el a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának feltételeitől azáltal, hogy további előnyöket biztosít a BIC és/vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára. Tekintettel a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának igen rugalmas feltételeire, a BIC akár további kedvezményeket is kiszoríthatott volna az államtól, például azáltal, hogy csökkenti a ténylegesen felvásárolt eszközök és kötelezettségek összegét. Az ilyen további kedvezmények a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb alapvető tőkemegfelelési mutatót eredményeznének anélkül, hogy megszegnék az értékesítési eljárás feltételeit.
(174)
A Bizottság ennélfogva üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ában állapítja meg. Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog aránytalanul megemelkedni az értékesítést követően.
(175)
Amint az a 6.1.1.3. pont kimondja, a BIC értékesítésével kapcsolatos valamennyi intézkedés állami forrást érint.
(176)
Mivel a BIC 2011. július 20-i ajánlata és a keretszerződés sem határozza meg a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatóját (mindkettő mindössze a BPN értékesítés pillanatában meglévő tőkéjének abszolút értékét adja meg anélkül, hogy figyelembe venné a bank kockázattal terhelt eszközeit vagy a BIC azon jogát, hogy az értékesítés előtt kiválaszthatja a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket és kötelezettségeket), a Bizottság lehetségesnek tartja, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója végül meghaladja az ajánlatban szereplő értéket. A portugál hatóságok által benyújtott tájékoztatás értelmében a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt tőkeszint a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutató.
(177)
A Bizottság azonban megállapítja, hogy Portugália kötelezettséget vállalt arra, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ára korlátozza. Ez lehetővé teszi a tagállam számára, hogy a lehető legmagasabban rögzítse az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát. Ez a kötelezettségvállalás biztosítja, hogy a BIC nem jut előnyhöz.
(178)
Ezenfelül azon jogának érvényesítésével, hogy az értékesítés után további nemteljesítő hiteleket ruházhat át az államra, a BIC tovább csökkentheti a bank méretét, így a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb szintre növelheti az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőkemegfelelési mutatóját. Ez újabb előnyhöz juttathatja a BIC-t Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog tovább emelkedni az értékesítést követően. E további kötelezettségvállalás szükséges ahhoz, hogy elkerülhető legyen a BIC előnyhöz juttatása.
(179)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott gazdasági egység, azaz a BIC, és értelemszerűen az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.
(180)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(181)
Tekintettel a Portugália által vállalt kötelezettségekre, a Bizottság megállapítja, hogy az eljárás végső eredménye, beleértve azokat az elemeket, amelyekről keretszerződésben történt megállapodás a BIC-vel, nem módosította volna az ajánlattételi eljárás végeredményét, és az értékesítési eljárás nem juttatta előnyhöz a BIC-t.
6.1.2 A támogatás mértékének vizsgálata
(182)
A BPN, valamint a BPN gazdasági tevékenységét folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számos állami támogatási intézkedésből jutott előnyhöz, amelyek összefoglalása a következő:
1. táblázat
A BPN-nek és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott támogatási intézkedések
Leírás
Összeg (millió EUR)
a.
A CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek
315
b.
3,9 milliárd EUR értékű eszköz átruházása a különleges célú gazdasági egységekre az ajánlattételi eljárás előtt
1 800 és 4 000 között
c.
Az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója
600
d.
A CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretek (2011. december 31-én),
[150-500]
amelyekből explicit állami kezességvállalás hatálya alá tartozik
[200-400]
e. A BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára igényelt likviditási hitelkeretek,
amelyekből a meglévő kereskedelmikötvény-program fenntartása
400
amelyekből új likviditási hitelkeret
300
(183)
Először is megjegyzendő, hogy e támogatási intézkedések közül nem mindegyik tekintendő kumulatívnak, mivel a portugál hatóságok szerint néhány intézkedés másokat helyettesített (például a CGD által az államosítás előtt nyújtott kezdeti hiteleket az államosítás után a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvények váltották fel).
(184)
A b. és c. jelű intézkedések vagy tőkeinjekciót érintenek, vagy a tőkeinjekcióval egyenértékűek. Ezek legalább 3 milliárd EUR-nak vagy a BPN államosítás előtti mérlege mintegy 50 %-ának felelnek meg. Továbbá a Portugália által az államosítás óta a BPN-nek nyújtott kereskedelmi kötvények kibocsátási programjára vonatkozó állami kezességvállalások teljes összege 5 milliárd EUR, amelyből 2011. december 31-ig 4,5 milliárd EUR-t használtak fel.
(185)
Ezenfelül a BIC jogosult a(z) […] bázispontnál magasabb árképzésű betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól, amelynek becsült költsége Portugália szerint hozzávetőleg […] EUR. Végül a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra és az értékesítési folyamattal összefüggésben további eszközök és kötelezettségek, köztük nemteljesítő hitelek áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez újabb támogatást érintenek, amelyet Portugália nem számszerűsíthetőnek ítélt.
6.2. A különböző támogatási intézkedések összeegyeztethetősége: az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása
(186)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták.
(187)
A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és hogy a bankokat támogató intézkedések alkalmasak lehetnek e zavar orvoslására. Ezt a nézőpontot alátámasztotta a bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény (42), az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (43) és a szerkezetátalakítási közlemény (44) is. A Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, a pénzügyi piacokon újfent jelentkező feszültségre tekintettel állami támogatás jóváhagyható. A Bizottság megerősítette véleményét a 2011. évi meghosszabbítási közlemény elfogadásával, amely az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedések alkalmazását 2011. december 31. után is meghosszabbítja (45).
(188)
Portugáliát különösen súlyosan érintette a pénzügyi és gazdasági válság. Hatásait számos bizottsági határozat megerősítette (46), jóváhagyva a portugál hatóságoknak a válságkezelésre irányuló intézkedéseit. Ezenfelül figyelembe kell venni a komoly kihívást jelentő gazdasági és pénzügyi helyzetet, amelynek következtében Portugália 2011. április 7-én nemzetközi szintre irányuló, hivatalos külső segítség iránti kérést tett, amelynek eredményeként 2011. május 17-én aláírták az egyetértési megállapodást.
(189)
A Bizottság úgy véli, hogy a BPN szabálytalan csődje komoly következményekkel járna a portugál gazdaság számára. Ennélfogva az intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében értékelhetők.
6.3. Összeegyeztethetőség a szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint
(190)
A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézmények jelenlegi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. A szerkezetátalakítási közlemény szerint annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:
i.
a bank hosszú távú életképességének helyreállítását kell eredményeznie;
ii.
biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása);
iii.
megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását.
6.3.1. Életképesség
(191)
A szerkezetátalakítási közlemény 9. és 10. pontja előírja, hogy a tagállamoknak átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtaniuk, amelyben az üzleti modellre vonatkozó valamennyi információ megtalálható. A tervnek meg kell neveznie a pénzintézet nehéz helyzetét okozó tényezőket és a javasolt szerkezetátalakítási terv alternatíváit.
(192)
A tervnek bizonyítania kell, hogy a bank stratégiája koherens és be kell mutatnia, hogy a bank visszaállította hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül.
(193)
A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontja megerősíti, hogy egy pénzintézet (vagy egy része) harmadik félnek történő értékesítése segíthet a hosszú távú életképesség helyreállításában. A jelenlegi esetben a Bizottság megjegyzi, hogy a portugál hatóságok úgy döntöttek, hogy ajánlattételi eljárás során értékesítik a BPN-t. Ennek következtében a banki üzletágat módosításokat követően értékesítik a BIC részére, és a kiválasztott eszközöket a különleges célú gazdasági egységekre ruházzák át azzal a céllal, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottságnak ennélfogva meg kell állapítania, hogy a BPN banki üzletága, amely a vevő üzleti vállalkozásának (az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) részévé válik, életképes lesz-e.
(194)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, hogy nem kapott a BPN mint a BIC-vel egyesült gazdasági egység életképességét ténylegesen bemutató üzleti tervet, így e tekintetben nem tudott következtetéseket levonni. Portugália a BIC-vel egyesített BPN-re vonatkozó részletes üzleti tervet nyújtott be a 2012. januári szerkezetátalakítási terv formájában (beleértve az üzletre és az életképességre vonatkozó, 2012. február 3-i kiegészítő információkat).
(195)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC számára értékesített része hozzávetőleg […] milliárd EUR-s, a BPN államosításkori mérlegéhez képest jelentősen kisebb mérleggel rendelkezik.
(196)
A BIC eszközeivel együtt az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység teljes eszközállománya hozzávetőleg […] milliárd EUR lesz.
(197)
A BPN mérlege a BIC-nek történt értékesítés pillanatában csak az életképesebb tevékenységeket és a bank legértékesebb eszközeit tartalmazza. Különösen a BIC-re átruházott hitelportfóliót megtisztították és az illikvid eszközök többségét a különleges célú gazdasági egységekre ruházták át.
(198)
A BPN kötelezettségei javarészt 1,669 milliárd EUR összértékű lakossági betéteket és 246 millió EUR összértékű alárendelt kölcsönt tartalmaznak.
2. táblázat
A BPN az értékesítés és a tőkeinjekció után (Pro forma) (47)
millió EUR
Készpénz, központi bankok és hitelintézetek
[…]
Az ügyfeleknek nyújtott nettó hitel
[…]
Egyéb eszközök
[…]
TELJES ESZKÖZÁLLOMÁNY
[…]
Betétek
[…]
Egyéb kötelezettségek
[…]
Alárendelt kölcsön
[…]
ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG
[…]
Saját tőke
[…]
ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG ÉS TŐKE
[…]
(199)
Az ideiglenes vezetés által kezdeményezett szerkezetátalakítási intézkedéseket a BIC folytatja, orvosolva a BPN problémáinak pontos okait.
(200)
Amint az a fenti (24) bekezdésben szerepel, a vezetését teljesen lecserélték. Figyelembe véve a BPN államosításához vezető sajátos körülményeket, és különösen a bank korábbi vezetése által elkövetett számos állítólagos csalást, az új vezetés számos bírósági eljárást (48) kezdeményezett a bank érdekeinek megóvása céljából. A bank kockázatértékelési eljárásait teljes mértékben átalakították a bevált gyakorlatok végrehajtása céljából.
(201)
A BPN új vezetése a költségszerkezet optimalizálására is összpontosított és számos, a működési költségek csökkentésére irányuló kezdeményezést fogadott el 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségek hozzávetőleg […] millió EUR-val, a személyzeti költségek pedig hozzávetőleg […] millió EUR-val csökkentek.
(202)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BIC a stratégiájának megfelelően a lakossági alaptevékenységekre és a BPN hálózatában rejlő lehetőségek kihasználására összpontosít, hogy a Portugália és Angola közötti kereskedelmi és pénzügyi tranzakciók támogatása tekintetében referenciabankká váljon.
(203)
Ez a terv ésszerű mögöttes makrogazdasági feltételezéseken alapul, amelyek során figyelembe veszik a portugáliai piacok jelenlegi helyzetét, amelyek recessziója a gazdasági előrejelzés szerint 2014-ig fennmarad.
(204)
A pénzügyi előrejelzések azt mutatják, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység még várhatóan a stresszforgatókönyv szerint is képes lesz fedezni költségeit és hozzávetőleg [1-10] %-os tőkearányos jövedelmezőséget elérni.
(205)
Az állami tőkeinjekciónak köszönhetően a várt kezdeti tőkealap [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval jóval meghaladja majd a minimális tőkekövetelményeket.
(206)
A jelentős állami tőkeinjekció nyomán a bank szerkezetátalakítási időszak közepére és végére előre jelzett tőkemegfelelési mutatója várhatóan a minimális követelmények felett marad, és így biztosítja a bank fizetőképességét. A Portugália által benyújtott és a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben ismertetett üzleti terv értelmében alapforgatókönyv esetén a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az alapvető tőkemegfelelési mutató [8-12] % lesz, kevéssel meghaladva a Portugál Nemzeti Bank által 2012 decemberére meghatározott 10 %-os minimális szabályozási követelményt (49), stresszforgatókönyv esetén pedig alig marad majd el attól ([7-11] %), amint az a (207) bekezdésben található 1. ábrában olvasható.
(207)
E változás fő oka várhatóan az lesz, hogy a gazdaság számára nyújtott fokozott hitelezés formájában végre kell hajtani a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben meghatározott üzleti tervet, valamint a szerkezetátalakítási terv első évének negatív eredményeiből eredő hatások. A negatív eredmények főként a bank üzleti volumenéhez képest továbbra is magas költségszerkezetének lesznek köszönhetők, amelyhez hozzájárul a BIC által vállalt szerkezetátalakítás költsége.
1. ábra
A BPN/BIC egyesüléssel létrejövő gazdasági egységre vonatkozó előrejelzések alapforgatókönyv esetén, 2012-2016
[…]
(208)
A likviditást illetően az üzleti terv főként a betétekre támaszkodik, hozzávetőleg [1-10] %-os éves tervezett betétnövekedéssel. A Bizottság úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység betétek útján történő stabil finanszírozása a szerkezetátalakítási terv fontos eleme. Figyelembe véve az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kis méretét és növekedési potenciálját, a betétnövekedésre vonatkozó előrejelzések hitelesek.
(209)
A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképességének biztosítása érdekében nem kellene kezdeményezni a betétek nagykereskedelmi finanszírozással való helyettesítését. Ebben az értelemben fontos, hogy a BIC által egy esetleges betétkiáramlás ellensúlyozása céljából igényelt likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábra emeljék. Portugália kötelezettségvállalása e tekintetben elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen, figyelembe véve, hogy […] jelentős összegű betéttel rendelkezik, amelyek ellentételezése jelenleg a […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnál magasabb szinten történik, amely szint mellett a BIC dönthet úgy, hogy nem tartja meg a szóban forgó betéteket. Amennyiben az új hitelkeret ellentételezése nem olyan szinten történne, amely a BIC-t arra ösztönzi, hogy betétjeinek szintjét a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnak megfelelő szinten tartsa, ez arra sarkallhatná a BIC-t, hogy a betéteket a CGD-től származó olcsóbb finanszírozással helyettesítse. Az ilyen helyettesítés talán növelné az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység rövid távú jövedelmezőségét, ugyanakkor azonban aláásná az életképességre vonatkozó kilátásait.
(210)
E tekintetben fontos megjegyezni azt is, hogy a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábbal nyújtott hitelkeret feltételei még így is kedvezőbbek azoknál, amelyekhez a BIC a piacon jutna. Addig, amíg a Bizottság nem rendelkezik a piacon történő hasonló tranzakciókra vonatkozó összehasonlítható referenciaértékkel, a Bizottság megállapítja, hogy egy ilyen lejárati idejű és nagyságú hitelkeret valószínűleg nem lenne elérhető a piacon, még magasabb kamatszintekkel sem. A Bizottság továbbá útmutató jellegűnek tekinti, hogy a CGD által nyújtott hitelek ellentételezésének mértékét a(z) […] bázisponttal növelt […] havi Euribor kamatláb szintjén rögzítették.
(211)
Az előbbiek alapján a Bizottság kételyei eloszlottak a BPN életképességével kapcsolatban.
6.3.2. A minimálisra korlátozott támogatás és tehermegosztás
(212)
A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. Ebből a célból: a) a szerkezetátalakítás költségeit és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges.
(213)
A szerkezetátalakítási időszakban a kedvezményezett bank saját hozzájárulására vonatkozó elveket a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza határozza meg. Ez előírja, hogy i. a szerkezetátalakítási támogatásnak az életképesség helyreállításához szükséges minimális költségekre kell korlátozódnia, ii. a kedvezményezett banknak a lehetséges mértékig saját forrásaiból, például eszközértékesítés révén kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást és iii. a szerkezetátalakítás költségeit a banki befektetők is viselik, akik a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A terhek megosztása kettős célt szolgál: a versenytorzulás mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázat kiküszöbölését (50).
(214)
A szerkezetátalakítási tervnek világosan bizonyítania kell, hogy a támogatást a minimálisan szükséges szinten tartották. A szerkezetátalakítás költségeit nem csak az állam, de a lehető legnagyobb mértékben a banki befektetők is viselik. Ez azt jelenti, hogy a banknak és tőketulajdonosainak a lehetséges mértékig hozzá kell járulniuk saját forrásaikból a szerkezetátalakításhoz. A szerkezetátalakítás költségeit az életképesség helyreállításához szükséges mértékre kell korlátozni. Ennek megfelelően a vállalkozásoknak nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. (51).
(215)
A támogatás minimumra történő korlátozását illetően a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.
(216)
E célból a Bizottságnak először is a portugál hatóságok azon kijelentését kell értékelnie, amely szerint a BPN BIC-nek való értékesítésével kapcsolatos költségek alacsonyabbak, mint amely a BPN felszámolása esetén terhelné Portugáliát; másodszor pedig azt, hogy a BPN szerkezetátalakításához nyújtott támogatás a minimálisan szükségesre korlátozódott-e.
(217)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában több pontban megkérdőjelezte a Portugália által akkor ismertetett két forgatókönyv mennyiségi összehasonlítását.
(218)
A 2012. januári szerkezetátalakítási tervben Portugália benyújtotta a két forgatókönyv naprakész összehasonlítását és módosította kezdeti feltevését, hogy reagáljon a Bizottság 2011. október 24-i határozatban megfogalmazott fő aggodalmaira, amelyek a szabályos felszámolás esetében érvényes költségekre vonatkoztak. Portugália különösen kitért a hitelekre alkalmazott levonásokra és a másodrangú hitelezőkkel szembeni bánásmódra.
(219)
Portugália különösen további adatokkal és alternatív referenciaértékkel szolgált a hitelek értékesítésekor a könyv szerinti értékre alkalmazott 30-50 %-os levonással kapcsolatos feltevésére vonatkozóan. Portugália a BIC által végül átvett hitelekkel kapcsolatos végleges adatokat is benyújtotta, amelyek összege a 2012. február 17-i első összehasonlítás idején nem volt ismert. Továbbá a szabályos felszámolás forgatókönyvéből is eltávolított egyes másodrangú hitelezők számára történő visszafizetéssel kapcsolatos költségeket, a (221) bekezdésben foglaltak szerint.
(220)
A Bizottság úgy véli, hogy figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet és a banki ágazatban történő jelentős mértékű hitelállomány-leépítést, a hitelportfólió értékesítésekor indokolt levonás alkalmazása. Továbbá, ha a hiteleket lejáratukig meg kellene tartani, lejáratig az államnak kellene viselnie a finanszírozás költségeit és a hitelkockázatot. A Bizottság ennélfogva elfogadhatónak tartja a Portugália által a levonásra vonatkozóan benyújtott alacsonyabb becsült értéktartományt, azaz a [20-50] %-os levonást.
(221)
A másodrangú hitelezőket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a 245 millió EUR-s teljes összeg különböző kibocsátások eredménye. Lehetséges, hogy […]. Az egyes kibocsátások feltételeinek jogi értékelését követően Portugália úgy ítéli meg, hogy […].
(222)
A 3. táblázat áttekintést nyújt a beáramlások/kiáramlások becsült mértékéről, figyelembe véve a (219)-(221) bekezdésben említett felülvizsgált feltételezéseket. A becslés mindössze a két forgatókönyvhöz kapcsolódó határköltségeket veszi figyelembe (a már felmerült költségeket pedig nem), és a BPN BIC-nek történt értékesítése idején érvényes mérlegének adatain alapul (52).
3. táblázat
A BIC-nek történt értékesítés és a szabályos felszámolás forgatókönyvének összehasonlítása (adatok millió EUR-ban).
A BIC-nek történt értékesítés
Felszámolás
KIÁRAMLÁSOK
1
A hitelintézeteknek nyújtott támogatás kifizetése
[…] (53)
2
Az ügyfélbetétek kifizetése
[…]
3
Tőkeemelés
[…]
4
Másodrangú hitelezők, kivéve a lejárat nélküli értékpapírt kibocsátó TBC-t
[…]
Összes kiáramlás
[…]
[…]
A BIC-nek történt értékesítés
Felszámolás
BEÁRAMLÁSOK
5
Az ügyfelek hiteleinek értékesítése (nettó 2,114 millió EUR 30 %-os levonással)
[…]
6
Pénzeszközök és hitelek visszatérítése a hitelintézetek számára
[…] (54)
7
A BPN eladási ára
[…]
8
A betétek értékesítéséből származó bevétel - a betétegyenleg 2 %-a
[…]
Összes beáramlás
[…]
BECSÜLT KÜLÖNBÖZET
[…]
[…]
(223)
Összességében a szabályos felszámolás lehetősége, amelynél az állam fizetne valamennyi betétet (kivéve a lejárat nélküli kötvényekkel rendelkező másodrangú hitelezőkéit), és amelynél az állam fizetné a hitelintézetekkel szembeni kitettség teljes összegét, költségesebb lenne, mint a BIC-nek történt értékesítés.
(224)
A Bizottság elismeri, hogy számos feltevést bizonytalanság övez, különösen azt, amely szerint lehetőség van a BIC-re átruházott hitelek visszatéríttetésére. Figyelembe kell venni továbbá azt a tényt, hogy a szabályos felszámolásnak kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásai lehetnek a teljes banki ágazatba vetett bizalom és a tagállamok államadósság szerinti minősítése tekintetében
(225)
A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bank szerkezetátalakításának lehetősége, azaz a BIC-nek történt értékesítés hozzájárul a támogatás összegének minimumra korlátozásához.
(226)
A BPN az államosítás előtt és után is jelentős összegű támogatást kapott, amint az a (182)-(183) bekezdésben szerepel. A támogatás nélkülözhetetlen volt a bank tevékenységének fenntartásához a választott szerkezetátalakítás, azaz az életképes részek BIC-nek történő értékesítésének és az értékvesztett eszközök későbbi felszámolásának végrehajtásához szükséges időszakban. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A fennálló piaci feltételek mellett ezek az intézkedések (és különösen a nem lakossági jellegű banki eszközök elkülönítése a különleges célú gazdasági egységekbe) szorosan összefüggnek a piacon maradó bank életképességével. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket átruházták a különleges célú gazdasági egységekre, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottság elismeri, hogy a BPN szerkezetátalakításának végrehajtásával kapcsolatos jelentős késedelmek a portugál gazdaságot sújtó, és a 2011. május 17-i egyetértési megállapodás aláírásához vezető kivételes körülményekből eredtek.
(227)
Amint azt a Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, a BPN-nek értékesítése előtt nyújtott intézkedéseken felül a BIC további intézkedésekre tart igényt, amelyeket az (56) bekezdés tartalmaz.
(228)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy vajon a BIC által igényelt tőkeinjekció összege az életképesség biztosításához szükséges minimum volt-e. Figyelembe véve a BIC 2011. július 20-i ajánlatában és a BPN 2011. júniusi pénzügyi kimutatásaiban kért, mérlegre vonatkozó módosításokat, Portugália becslése szerint a [200-400] millió EUR-s szint [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatónak felel meg.
(229)
Portugália kijelenti, hogy ez a tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye, ha figyelembe vesszük a BIC által az államnak később fizetendő árat (40 millió EUR) is. Ezt a tőkeszintet a bank alaptevékenységének ismételt középpontba állításával kapcsolatos költségek és a megfelelő további tőketartalék fenntartásának szükségessége indokolja. Portugália úgy véli, hogy a tartalék megfelelő a saját tőke elégséges szintjének fenntartásához, különösen az egyesülés kezdeti éveiben, ha figyelembe vesszük a BPN kedvezőtlen hírnevét és Portugália nehéz gazdasági helyzetét is.
(230)
Megjegyzendő, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a tőkemegfelelési mutató az értékesítést követő negyedik év végére várhatóan eléri a [8-12] %-ot, stresszforgatókönyv esetén pedig a [7-11] %-ot (amely kevéssel elmarad a Portugáliában jogszabályban előírt 10 %-os minimumtól).
(231)
A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv alapján a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval egyenértékű tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye és szükséges a bank életképességének biztosításához.
(232)
A Bizottság szintén kedvezően ítéli meg azt a tényt, hogy a BIC-vel kötött keretszerződésben a BIC kötelezettséget vállal arra, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára. E kötelezettségvállalás célja annak biztosítása, hogy a BPN-be befektetett tőke ne kerüljön ki azonnal a bankból a részvényeseknek kifizetett források formájában.
(233)
A BIC által végül átvett végleges eszközök azonban eltérnek a BIC 2011. július 20-i ajánlatától, és a BIC fenntartja a jogot arra is, hogy a nemteljesítő hiteleket visszaadja. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás minimumra korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű, a kockázattal súlyozott eszközök csökkentésének [10-18] %-ával megegyező tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. A tőkecsökkentés történhet az államnak visszaadott hitelek könyv szerinti értékére alkalmazott levonás formájában.
(234)
A Bizottság megjegyzi, hogy a BIC javaslata szerint az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a nemteljesítő hitelek visszaadása esetén úgy is fenntarthatja a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, hogy új hiteleket nyújt a gazdaság számára. A Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés nem korlátozná a minimumra a támogatást a következő okok miatt: Először is, a BIC értékesítés előtti sajáttőke-aránya az értékesítés napján [10-18] %-nál alacsonyabb lesz. Ennélfogva amint a BPN egyesül a BIC-vel, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal csökkenni fog (a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint). Ennek megfelelően, ha az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az egyesülés után fenntartaná a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, a BIC által előre jelzettnél magasabb tőkével rendelkezne. Másodszor, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv számításai már figyelembe veszik az új kölcsönök kihelyezését, és e célból a BPN értékesítés pillanatában érvényes (nagyon magas) [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóját elégségesnek ítéli. Ennélfogva nem szükséges a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnál több tőkét fordítani új hitelek létrehozására. E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg Portugália kötelezettségvállalását arra, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés pillanatában nem fogja meghaladni a [10-18] %-ot és arra, hogy amennyiben nemteljesítő hiteleket ruháznak át az államra vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységre, a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységnek.
(235)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény kijelenti, hogy a vállalkozások felvásárlásának tilalma szükséges a támogatás minimumra korlátozása érdekében. A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejezetten tartalmazza, hogy „a vállalkozásoknak […] nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges”.
(236)
A Bizottság megjegyzi, hogy már a 2012. januári szerkezetátalakítási terv jelezte, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképes gazdasági egység lesz, amelynek elfogadható tőkearányos jövedelmezőséget kell megvalósítania, ezenfelül még nyereséget is várnak tőle. Az életképesség helyreállítása nem felvásárlásokon múlik. Ellenkezőleg, a Bizottság úgy véli, hogy a felvásárlási tilalom biztosítani fogja, hogy a szerkezetátalakításhoz szükségesnek ítélt tőke a bankon belül maradjon, tehát elősegíti az életképesség helyreállítását. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Portugália kötelezettségvállalása a felvásárlási tilalom érvényesítésére szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(237)
A saját hozzájárulás tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam, valamint a bank befektetői és korábbi részvényesei közösen viselik. E követelmény biztosítja, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák.
(238)
A jelenlegi esetben a Bizottság kedvezőnek ítéli azt, hogy a részvényesek kártérítés nélkül elveszítették banki részesedésüket. Ennélfogva megfelelően részt vállaltak egy olyan bankkal kapcsolatos tehermegosztásban, amelynek értékét két, Portugália által kijelölt független intézet is negatívnak ítélte. A Bizottság kedvezőnek ítéli azt is, hogy az államosítási eljárással összefüggésben lecserélték a BPN igazgatóságát.
(239)
Megállapítja azonban, hogy a 245 millió EUR-val rendelkező másodrangú hitelezőket megtartják a bankban, amelyet privatizálnak, és amely továbbra is kaphat kamatszelvényeket.
(240)
A szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint „a bankok […] nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget”.
(241)
A BPN szerkezetátalakítási időszakát illetően a BPN nem felelt meg a Bizottság hibrid eszközökkel kapcsolatos politikájának, a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint. A Bizottság ebben egyértelműsíti, hogy szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket. A Bizottság megállapítja, hogy a kamatfizetés nem a fenti elvnek megfelelően történt; ezt mélyrehatóbb szerkezetátalakítással kell ellensúlyozni (55).
(242)
A Bizottság úgy véli, hogy a bank széles körű szerkezetátalakítása megfelelően ellensúlyozhatja a tehermegosztás hiányát.
(243)
Mivel azonban a bankot eladják, 2016. december 31-ig felvásárlási tilalom szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a bank tőketulajdonosainak minimális tehervállalását.
(244)
E tekintetben a Bizottság számba veszi Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN szerkezetátalakítási folyamatának elősegítése céljából a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália 2016. december 31-ig nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.
(245)
A Bizottság megállapítja, hogy a fenti (182) és (185) bekezdésben felsorolt valamennyi támogatási intézkedés, és különösen a kezességvállalások, a tőkeinjekció és a különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás ellentételezése nincs összhangban a Bizottság vonatkozó közleményeivel.
(246)
Az állami kezességvállalás árát 20 bázispontban állapították meg, amely jóval alacsonyabb a pénzintézetek által kibocsátott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás ellentételezésére vonatkozó bizottsági szabályok alkalmazásából eredő szintnél.
(247)
A BPN 2012. februári 600 millió EUR-s tőkeinjekciójához egyértelműen nem jár a szerkezetátalakítási közleménynek megfelelő ellentételezés. A portugál hatóságok nem várnak ellentételezést a tőkeinjekcióért. A tőkejuttatás célja valójában az volt, hogy lehetővé tegye a bank negatív áron történő értékesítését.
(248)
A különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt eszközátruházás tekintetében, míg a Bizottság elismeri, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása elméletileg a BPN életképességét hivatott védeni, és lehetővé kívánja tenni annak értékesítését, a könyv szerinti értéken való átruházás olyan támogatást tartalmaz, amely nincs összhangban az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel. Az átruházás a tényleges gazdasági értéket jóval meghaladó könyv szerinti értéken történik, és nem irányoztak elő az államnak járó ellentételezést. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elismeri, hogy a széles körű szerkezetátalakítás ellensúlyozhatja a közlemény fő követelményeinek esetleges be nem tartását, beleértve az árképzésre vonatkozó követelményeket. A BPN széles körű szerkezetátalakítása lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megállapítsa, a kérdéses intézkedés összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. A különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás tehát a BPN javára tett egyéb intézkedésekkel közösen, és egy széles körű szerkezetátalakítás részeként értékelhető.
(249)
A szerkezetátalakítási közlemény 25. pontja meghatározza, hogy a megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket.
(250)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN szerkezetátalakítása megfelelően széles körű. Először is megállapítja, hogy a bank kisméretű. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket végleg megszüntették.
(251)
A Bizottság ennélfogva megállapíthatja, hogy a BPN széles körű szerkezetátalakításának fényében a tehermegosztás megfelelő.
6.3.3. A versenytorzulást korlátozó intézkedések
(252)
A versenytorzulást korlátozó intézkedések tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy az ilyen intézkedések jellegét és formáját a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények, és a kedvezményezett bank működési piaca(i) határozzák meg.
(253)
Míg a BPN által kapott támogatás összege jelentős, figyelembe kell venni a bank kis méretét. A szerkezetátalakítási közlemény 32. pontjában foglaltak szerint a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piacon elért méretét és relatív fontosságát.
(254)
E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a BPN már nem ugyanaz a gazdasági vállalkozás lesz, mint az állami beavatkozást megelőzően volt (56). Államosításon és mélyreható, széles körű szerkezetátalakításon ment keresztül. Ebből adódóan egy jóval kisebb bank fog versengeni a piacon.
(255)
Mérlegfőösszege alapján a BPN 2008 végén a hetedig legnagyobb pénzintézet volt Portugáliában. Államosítása óta mérete különösen betétkiáramlás eredményeként csökkent. 2011 közepén a 12. helyen áll, piaci részesedése a betétek és a hitelek tekintetében is kevesebb mint 1 %. 2008 és 2011 között a betétek és hitelek mennyisége közel a felére csökkent.
(256)
A 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeiben Portugália először is kijelentette, hogy a BPN piaci részesedése már az államosítás előtt hozzávetőleg [1-2] % volt. Másodszor, az államosítást követően a BPN jelentős szerkezetátalakításon ment keresztül, mérete pedig tovább csökkent. Harmadszor, még a BIC-vel való egyesülést követően is az új, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint [ 1] %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni Portugáliában, mivel a BPN piaci részesedése jelenleg az ügyfeleknek nyújtott hitelek és a betétek tekintetében is hozzávetőleg [ 1] %, valamint a BIC is [ 1] %-os piaci részesedéssel rendelkezik a hitelek, és [ 1] %-kal a betétek tekintetében.
(257)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a banki üzletág ajánlattételi eljárásban történő értékesítése lehetővé tette a versenytársak számára, hogy megszerezzék a BPN márkáját és üzletágát, ami korlátozta a verseny torzulását.
(258)
A Bizottság kedvezőnek ítéli továbbá a v. iii. bekezdésben bemutatott, osztalékkal kapcsolatos politikát.
(259)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény 44. pontja szintén megemlíti, hogy a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként. A Bizottság kedvezőnek ítéli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BIC nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.
(260)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a tervezett intézkedések elegendőek, ha figyelembe vesszük a jelentős mennyiségű támogatást és azt, hogy olyan tőkeinjekciót, kezességvállalást és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéseket nyújtottak a BPN számára, amelyeket nem ellentételeztek a vonatkozó közlemények követelményeinek megfelelően.
(261)
A Bizottság különösen megállapította, hogy a bank [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval fogja folytatni piaci tevékenységét, amely jóval magasabb a 2011 végén előírt 9 %-os, és a 2012 végén előírt 10 %-os minimális szintnél.
(262)
Ezenfelül a BIC lehetőséget kért arra, hogy […] hónapon belül visszaadhassa a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a hitelportfólió nominális összértékének legfeljebb […] %-áig). Kérte továbbá a CGD-től két formában kapott likviditási támogatás fenntartását. Az első a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása három évig, a CGD kötelezettségvállalása mellett arra, hogy […]-ig fenntartja a hitelkeret feltételeit. A második a CGD által nyújtott új, [150-350] millió EUR-s hitelkeret a betétösszeg 1,8 milliárd EUR alá történő csökkenésének ellensúlyozása céljából, a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnak megfelelő mértékű ellentételezéssel.
(263)
Ez biztosítja, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem használja az állami támogatást versenytársai kárára, és hogy a támogatás által okozott versenytorzulást megfelelően ellensúlyozzák.
(264)
Tekintettel a feszült piaci helyzetre és a Portugália által az egyetértési megállapodás aláírásához vezető események nyomán a banki ágazatra kiszabott szigorú feltételekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a likviditási hitelkeretek jelentősen befolyásolnák azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység milyen mértékben lesz képes versengeni a piacon a többi, állami támogatásban nem részesült szereplővel.
(265)
Az állami támogatás tehát csak abban az esetben nyilvánítható összeegyeztethetőnek, ha olyan megfelelő intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek biztosítják, hogy az állami támogatást nem használják olyan versenytársak kárára, akik közül némelyek nem kaptak hasonló állami támogatást. Az állami támogatást kapó bankok és a támogatásban nem részesülő bankok között azonos versenyfeltételeket kell fenntartani. Az állami támogatás továbbá nem gyengítheti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét, valamint nem hozhat létre olyan belépési korlátokat, amelyek alááshatják a tagállamok közötti tevékenységek folytatását.
(266)
Biztosítani kell továbbá azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem jut a likviditási kockázat államra történő átruházásából és a tőkejuttatásból származó versenyelőnyhöz.
(267)
Először is, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bank minimális követelményt meghaladó tőkeszintjéből eredő versenytorzulás (lásd a (261) bekezdést) korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. Ennélfogva Portugáliának a BPN maximális tőkeszintjével kapcsolatos kötelezettségvállalása szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(268)
Másodszor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN kereskedelmikötvény-programjához kapcsolódó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret lejárati idejét […] évre kell korlátozni. Ezenfelül a második likviditási hitelkeretre vonatkozó ellentételezés mértékének közelebb kell állnia a piaci feltételekhez, és a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon kell megállapítani azt. Ugyanakkor Portugáliának 2016. december 31-ig kérvényeznie kell a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt, hogy biztosítsa, hogy az említett korlátozásokat nem kerülik meg. E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi Portugália likviditási hitelkeretekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait; ezek szükségesek annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(269)
Harmadszor, a szerkezetátalakítási közlemény is összefüggésbe hozza a felvásárlási tilalmat a verseny torzulásával. A közlemény 39. és 40. pontja kifejti, hogy „az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására” és hogy „a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására”. A Bizottság üdvözli Portugália (236) bekezdésben említett, a 2016. december 31-ig tartó felvásárlási tilalommal kapcsolatos kötelezettségvállalását.
(270)
Végül, a BIC joga a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására […]-n és nem az értékesítés napját követő […] hónappal szűnik meg. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ajánlattételi eljárás megindítása, és különösen a 2011. december 9-i keretszerződés aláírása óta a BIC-nek volt lehetősége a BPN hiteleinek felülvizsgálatára. Ezenfelül a hitelportfóliót két alkalommal már megtisztították: a legkevésbé teljesítő hitelek különleges célú gazdasági egységekre történő átruházásával 2010 decemberében, majd ezt követően a BIC vevőként lehetőséget kért arra, hogy további hiteleket adhasson vissza az államnak annak érdekében, hogy teljesíteni tudja a [110-150] %-os hitel-betét arányt.
(271)
A Bizottság megállapítja, hogy a további visszatérítési lehetőségek védelmet biztosítanak a BIC számára a romló gazdasági helyzet kockázataival szemben. A további „nemteljesítések” minden valószínűség szerint a gazdasági helyzet romlását tükröznék, így a teljes banki ágazatra hatással lennének. A BIC jogosultsága a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására versenytorzító hatású, és egyetlen másik bank sem jut ilyen lehetőséghez. Ennélfogva a hitelek visszaadásának végső határideje […]. E tekintetben a Bizottság üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy tiszteletben tartja a […] határidőt.
6.3.4. Következtetés
(272)
Amennyiben pontosan végrehajtják az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység hosszú távú életképességét helyreállították, hogy megvalósul a megfelelő tehermegosztás, és hogy a verseny indokolatlan torzulásait megfelelő módon korlátozó intézkedéseket hoznak. A Bizottság ennélfogva a szerkezetátalakítási közleménnyel összhangban lévőnek nyilvánítja a 2012. januári szerkezetátalakítási tervet.
6.3.5. Ellenőrzés
(273)
A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. Ennek megfelelően Portugáliának e határozat napjától számítva félévente be kell nyújtania ilyen jelentést a Bizottsághoz.
7. Következtetés
(274)
A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Portugália jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtotta a 6.1.2., „A támogatás mértékének vizsgálata” című pontban felsorolt állami támogatásokat. Ezek a támogatások azonban a határozatban figyelembe vett további támogatási intézkedésekkel együtt összeegyeztethetőnek minősülnek, amennyiben az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat végrehajtják,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Portugália által nyújtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek:
i.
a CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek;
ii.
a CGD által az államosítás után és az értékesítés előtt a BPN-nek - állami kezességvállalással vagy anélkül - biztosított hitelek és likviditási hitelkeretek;
iii.
könyv szerinti értéken történő eszközátruházás a BPN-ről a különleges célú gazdasági egységekre az értékesítés előtt és után;
iv.
az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója;
v.
a BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára a CGD-től igényelt likviditási hitelkeretek;
vi.
a BIC joga a(z) […] bázispontnál magasabb árképzésű betétek államra történő átruházásához vagy ahhoz, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól; valamint
vii.
a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra.
(2) Az 5.2. szakaszban meghatározott kötelezettségvállalásokra való tekintettel az (1) bekezdésben meghatározott támogatási intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal.
2. cikk
Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Portugália értesíti a Bizottságot az e határozatban foglaltaknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseiről. Portugália továbbá a határozat keltétől számított fél év elteltével kezdődően részletes jelentéseket nyújt be a megfelelés érdekében tett intézkedésekről.
3. cikk
E határozat címzettje a Portugál Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 27-én.