PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 737/2012
ze dne 14. srpna 2012
o ochraně určitých populací v Keltském moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (1), a zejména na čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2012 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) musí společná rybářská politika stanovit vzájemně související opatření, která se týkají zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, včetně specifických opatření ke snížení dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy a necílové druhy.
(2)
Ustanovení čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 850/98 stanoví, že vyžaduje-li ochrana populací mořských živočichů neprodlený zásah, může Komise, dodatkem nebo odchylkou k tomuto nařízení, učinit všechna nezbytná opatření.
(3)
Ve stanovisku vydaném v červnu 2011 Mezinárodní radou pro průzkum moří (dále jen „ICES“) je uvedeno, že míra výmětů v Keltském moři, zejména u nedospělé tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, je vysoká a nadále stoupá. Výmětem ryb před jejich rozmnožením se snižuje potenciální výnos v dalších letech a tím je ohrožena udržitelnost populací.
(4)
Loďstva provádějící odlov humra severského i loďstva používající vlečné sítě a nevody pro smíšený rybolov vykazují v důsledku nedostatečné selektivity používaných zařízení vysokou míru výmětů tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. ICES rovněž uvádí, že populace tresky je ve vysoké míře závislá na přibývání mladých jedinců a že by se mělo podpořit přijetí technických opatření ke snížení výmětů. Vzhledem k tomu, že v Keltském moři je míra přibývání mladých jedinců u tresky jednoskvrnné i tresky bezvousé v poslední době vysoká, lze v tomto roce předpokládat zhoršení výmětů. ICES proto doporučuje neprodleně zavést technická opatření, aby se zvýšila selektivita a snížily výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky.
(5)
Je proto nezbytné zavést používání dílců ze sítě se čtvercovými oky, aby se zvýšila selektivita používaných zařízení a aby se chránili nedospělí jedinci přibývající do populace při současném zachování co možná největšího množství úlovků cílových druhů. Používáním dílců ze sítě se čtvercovými oky se prokazatelně významnou měrou snížila úmrtnost ryb, neboť ryby mají možnost úniku, a tyto dílce představují účinné opatření, které je možné okamžitě zavést.
(6)
V říjnu 2011 vydal Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWWRAC) stanovisko, podle něhož by stávající technická opatření v Keltském moři měla být zlepšena, aby se snížily výměty zejména u tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. Toho mělo být dosaženo používáním vhodně umístěných dílců ze sítě se čtvercovými oky o konkrétních rozměrech závisejících na typu lovného zařízení a na motoru plavidla.
(7)
Zachování populací tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v Keltském moři proto vyžaduje neprodlený zásah.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla používající vlečné sítě a nevody v oblastech ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) VIIf, VIIg a v části oblasti VIIj, která se nachází severně od 50° severní šířky a východně od 11° západní délky (dále jen „Keltské moře“), přičemž:
a)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 100 milimetrů nebo více (dále jen „plavidla TR 1“);
b)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 70 milimetrů nebo více, nejvýše však 100 milimetrů (dále jen „plavidla TR 2“); nebo
c)
výkon motoru plavidel používajících vlečné sítě a nevody činí nejvýše 112 kilowattů (dále jen „plavidla s nízkým výkonem“).
2. Odstavec 1 se nevztahuje na plavidla používající vlečné sítě s výložníky.
Článek 2
Technická opatření
1. Odchylně od čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 se na plavidla uvedená v článku 1 vztahují tato technická opatření:
a)
plavidla TR 1 a plavidla s nízkým výkonem používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 100 milimetrů;
b)
plavidla TR 2 používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 110 milimetrů.
2. Odchylně od čl. 7 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 je dílec ze sítě se čtvercovými oky uvedený v odstavci 1 umístěn do horního dílce kapsy vlečné sítě. Nejzadnější okraj dílce ze sítě se čtvercovými oky, který je částí nacházející se nejblíže k zatahovací šňůře, nesmí být od šňůry vzdálen více než 9 metrů.
Článek 3
Program pozorovatelů na palubě plavidel
1. Aniž je dotčeno nařízení Komise (ES) č. 665/2008 (3), každý členský stát, na jehož plavidla se vztahují technická opatření uvedená v článku 2, stanoví neprodleně program pozorovatelů za účelem zaznamenání účinnosti uvedených opatření. V rámci programu pozorovatelů se odhadují zejména odlovy a výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky s minimální přesností 20 %.
2. Členské státy předloží Komisi zprávu o selektivním výkonu zařízení, včetně celkových odlovů a výmětů plavidel, na něž se vztahuje program pozorovatelů, a to nejpozději do 15. října každého roku, v němž je program prováděn.
Článek 4
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 2 se použije ode dne 26. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. srpna 2012.
A BIZOTTSÁG 737/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. augusztus 14.)
egyes állományoknak a Kelta-tengeren történő védelméről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelettel (2) összhangban a közös halászati politikának az élő vízi erőforrások védelmével, kezelésével és kiaknázásával összefüggésben koherens intézkedésekről kell gondoskodnia, ideértve a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra és nem célfajokra gyakorolt káros hatásának enyhítésére irányuló külön intézkedéseket is.
(2)
A 850/98/EK rendelet 45. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha a tengeri élőlények megóvása azonnali intézkedést tesz szükségessé, a Bizottság a hivatkozott rendeleten túlmenően vagy attól eltérve foganatosíthatja a szükséges intézkedéseket.
(3)
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanácstól (a továbbiakban: ICES) 2011 júniusában kapott szakvélemény azt mutatja, hogy a Kelta-tengeren történő visszadobások aránya - különösen a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal növendékegyedei esetében - magas és egyre növekszik. Az olyan halak tengerbe való visszadobása, amelyek még nem érték el a szaporodóképes kort, csökkenti az elkövetkező évek potenciális hozamát, és ily módon veszélyezteti az állományok fenntarthatóságát.
(4)
Mind a norvég homárra halászó flották, mind a fenékvonóhálóval és kerítőhálóval több halfajra halászó flották az általuk használt halászeszközök alacsony fokú szelektivitása miatt nagy mennyiségű foltos tőkehalat és vékonybajszú tőkehalat dobnak vissza a tengerbe. Az ICES azt is megállapítja, hogy a közönséges tőkehal állománya nagymértékben függ az állománypótlódástól, valamint hogy a visszadobás gyakorlatának visszaszorítása érdekében technikai intézkedéseket kell hozni. Tekintettel arra, hogy mind a foltos tőkehal, mind a vékonybajszú tőkehal kelta-tengeri állománya nagymértékben pótlódott, e fajok esetében idén várhatóan növekedni fog a visszadobási arány. Következésképpen az ICES azt javasolja, hogy sürgősen technikai intézkedéseket kell hozni a szelektivitás fokozására, valamint a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal visszadobásának csökkentésére.
(5)
Éppen ezért a méret szerinti szelektivitás fokozása és az állományba bekerülő növendékhalak védelme érdekében szükséges bevezetni a négyzetes szemű hálómezők használatát, eközben pedig a célfajok fogásait indokolt a lehető legnagyobb mennyiség szerint meghatározni. Bebizonyosodott, hogy a négyzetes szemű hálómezők jelentősen csökkentik a halászati mortalitást oly módon, hogy lehetővé teszik a halegyedek hálóból való kiszökését, így azonnal bevezethető hatékony intézkedést képeznek.
(6)
Az északnyugati vizek regionális tanácsadó testülete (NWWRAC) 2011 októberében kibocsátott szakvéleményében úgy fogalmazott, hogy főként a foltos tőkehalat és a vékonybajszú tőkehalat érintő visszadobások csökkentése érdekében fokozni kell a Kelta-tengerre vonatkozó jelenlegi technikai intézkedések hatékonyságát annak előírásával, hogy - a halászeszköz típusától és a hajó motorteljesítményétől függően - egy meghatározott méretű, megfelelően elhelyezett négyzetes szemű hálómezőt legyen kötelező használni.
(7)
Ezért a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme azonnali intézkedést tesz szükségessé.
(8)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Hatály
(1) Ez a rendelet azokra a fenékvonóhálós vagy kerítőhálós halászhajókra alkalmazandó, amelyek az ICES VIIf és VIIg körzetben, valamint a VIIj körzetnek az é. sz. 50°-tól északra és a ny. h. 11°-től keletre található részén (a továbbiakban: Kelta-tenger) folytatnak tevékenységet, ahol:
a)
a fenékvonóhálók és kerítőhálók szembősége egységesen 100 milliméter vagy annál nagyobb (a továbbiakban: TR1 hajók);
b)
a fenékvonóhálók és kerítőhálók szembősége egységesen legalább 70 milliméter, de 100 milliméternél kisebb (a továbbiakban: TR2 hajók); vagy
c)
a fenékvonóhálós vagy kerítőhálós hajók motorteljesítménye nem éri el a 112 kilowattot (a továbbiakban: kis teljesítményű hajók).
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a merevítőrudas zsákhálót használó halászhajókra.
2. cikk
Technikai intézkedések
(1) A 850/98/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve, az 1. cikkben említett hajókra a következő technikai intézkedések vonatkoznak:
a)
a TR1 hajók és a kis teljesítményű hajók négyzetes szemű, legalább 100 mm-es szembőségű hálómezőt használnak;
b)
a TR2 hajók négyzetes szemű, legalább 110 mm-es szembőségű hálómezőt használnak.
(2) A 850/98/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve, az (1) bekezdésben említett négyzetes szemű hálómezőt a zsákvég felső hálómezőjében kell elhelyezni. A négyzetes szemű hálómező leghátsó, a zsákkötélhez legközelebb eső széle nem lehet 9 méternél nagyobb távolságra a zsákkötéltől.
3. cikk
Fedélzeti megfigyelőprogram
(1) A 665/2008/EK bizottsági rendelet (3) sérelme nélkül minden olyan tagállam, amelynek hajóira vonatkoznak a 2. cikkben említett technikai intézkedések, haladéktalanul fedélzeti megfigyelőprogramot hoz létre a szóban forgó intézkedések hatékonyságának értékelésére. A megfigyelőprogram keretében legalább 20 %-os pontossággal értékelni kell különösen a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal fogásait és visszadobásait.
(2) A tagállamok legkésőbb a program végrehajtása szerinti év október 15. napjáig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a halászeszközök szelektivitási teljesítményéről, amely jelentésben a megfigyelőprogram hatálya alá tartozó hajók teljes fogásait és visszadobásait is megadják.
4. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 2. cikket 2012. szeptember 26-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 14-én.