NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 139/2012
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012-2013)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 7 a 10 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na období 2012-2013 „(dále jen „rámcový program“)“ byl přijat rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (3). Za provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů, včetně souvisejících finančních hledisek, je odpovědná Komise.
(2)
Rámcový program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(3)
Rámcový program by měl být prováděn rovněž v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, přičemž v současné době jde o rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (6).
(4)
Rámcový program zachovává celkovou oblast působnosti i zásady sedmého rámcového programu Společenství přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (7).
(5)
Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný, souhrnný a transparentní rámec, a zajistit tak co možná nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, a to v souladu se zásadou proporcionality.
(6)
Tento rámcový program by měl využít iniciativy Komise ke zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum obsažené v rozhodnutí Komise K(2011) 174 ze dne 24. ledna 2011 o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom. Tímto rozhodnutím Komise se mění vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím 2006/970/Euratom.
(7)
Pravidla by měla nadále zjednodušovat využívání duševního vlastnictví vytvořeného účastníky, současně zohledňovat také způsob, jakým může být účastník organizován na mezinárodní úrovni, a zároveň chránit oprávněné zájmy ostatních účastníků a Společenství.
(8)
Rámcový program by měl podporovat účast nejvzdálenějších regionů Unie a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.
(9)
K zajištění soudržnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků a malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (8).
(10)
Je třeba vytvořit minimální podmínky pro účast, a to jak ve formě obecného pravidla, tak i pro zvláštní nepřímé akce rámcového programu.
(11)
Účast by měla být umožněna všem právním subjektům, jakmile splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provádění dané nepřímé akce.
(12)
K účasti na rámcovém programu je třeba vyzvat mezinárodní organizace, jež se věnují rozvoji spolupráce v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě a jejímiž členy jsou většinou členské státy nebo přidružené země.
(13)
V souladu s článkem 101 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích a s účastí mezinárodních organizací. Tato účast by však měla být odůvodněna tím, že zvýšenou měrou přispějí k cílům rámcového programu.
(14)
Podle článku 198 Smlouvy jsou pro rámcový program způsobilé právní subjekty z mimoevropských území členských států, jež podléhají jejich pravomoci.
(15)
Je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.
(16)
Je nutné, aby Komise kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v tomto nařízení stanovila ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů, jakož i postupy pro zjednávání nápravy určené účastníkům. Zejména by měla být stanovena pravidla pro využívání nezávislých odborníků.
(17)
Doba trvání rámcového programu je omezena na dva roky, přičemž sedmý rámcový program Unie, jenž byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9) a jehož pravidla jsou podobná sedmému rámcovému programu Společenství, bude v platnosti souběžně až do konce roku 2013. Měla by se tedy použít pravidla podobná pravidlům pro sedmý rámcový program Unie a zamezit velkým změnám pro účastníky.
(18)
Komise by kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 měla stanovit ještě další pravidla a postupy podle rámcového programu upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcích rámcového programu. Tato pravidla by měla zajistit rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů Unie a zjednodušením a usnadněním účasti právních subjektů v rámcovém programu. S cílem zajistit jednotné ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcích a jejich provozní a finanční způsobilosti a zamezit velkým změnám pro účastníky je vhodné použít na rámcový program pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podpořených prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
(19)
V této souvislosti finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Unie, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné získávání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem.
(20)
Finanční příspěvek Společenství by měli účastníci obdržet bez zbytečného prodlení.
(21)
Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí, jakož i audity prováděné Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11).
(22)
Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci rámcového programu i rámcový program a jeho zvláštní programy. S cílem zajistit účinné a jednotné sledování a hodnocení provádění nepřímých akcí by Komise měla zavést a udržovat vhodný informační systém.
(23)
Rámcový program by měl odrážet a prosazovat obecné zásady stanovené v doporučení Komise 2005/251/ES ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (12) a současně respektovat jejich dobrovolný charakter.
(24)
Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit ze strany účastníků případnou ochranu duševního vlastnictví vytvořeného v rámci akcí a využívání a šíření těchto výsledků.
(25)
Tato pravidla by měla respektovat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být navržena tak, aby zajistila, že účastníci a případně jejich přidružené subjekty usazené v členském státě nebo přidružené zemi budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům vyplývajícím z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
(26)
Účastnický záruční fond, zřízený sedmým rámcovým programem Společenství a spravovaný Komisí, by měl i nadále působit a hradit v rámci rámcového programu dlužné částky, které někteří partneři nesplatili. Vytvoření tohoto fondu přispělo ke zjednodušení a usnadnění účasti a zároveň i k ochraně finančních zájmů Unie způsobem, který je vhodný i pro rámcový program.
(27)
Příspěvky Společenství společnému podniku zřízenému podle článků 45 až 51 Smlouvy nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(28)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(29)
Společenství by mělo poskytovat finanční podporu v souladu s finančním nařízením, mimo jiné pomocí veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané na základě nabídkových řízení, dále pomocí grantů, příspěvků organizacím ve formě členského poplatku a honoráře pro nezávislé odborníky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích prováděných jedním nebo několika účastníky v rámci režimů financování stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom (dále jen „nepřímé akce“).
Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, týkající se finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci rámcového programu.
Pokud jde o výsledky výzkumu prováděného v rámci rámcového programu, stanoví toto nařízení pravidla pro zveřejňování nových poznatků jakýmikoli vhodnými prostředky kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu těchto nových poznatků, a to včetně zveřejňování nových poznatků prostřednictvím jakéhokoli nosiče (dále jen „šíření“).
Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé využívání nových poznatků v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, včetně vývoje či vytvoření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo vytvoření a poskytování služby (dále jen „využívání“).
V souvislosti s novými i stávajícími poznatky stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv (dále jen „přístupová práva“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba podle vnitrostátního práva platného v místě, kde je usazena, nebo podle práva Evropské unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka, nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník, přičemž kontrola může mít některou z podob uvedených v čl. 7 odst. 2;
3)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně případných finančních podmínek, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu nových nebo stávajících poznatků, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
4)
„novými poznatky“ výsledky, včetně informací, bez ohledu na to, zda mohou být chráněny či nikoliv, které vzešly z daných nepřímých akcí, včetně práv souvisejících s autorskými právy, práv k průmyslovým vzorům, patentových práv, odrůdových práv nebo podobných forem ochrany;
5)
„stávajícími poznatky“ informace, jež účastníci měli před podpisem grantové dohody, včetně autorských práv a dalších práv duševního vlastnictví týkajících se těchto informací, pro něž byla žádost o ochranu podána před podpisem grantové dohody a jež jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;
6)
„účastníkem“ právní subjekt, který přispívá k nepřímé akci a má práva a povinnosti s ohledem na Společenství;
7)
„výzkumnou organizací“ právní subjekt založený jako nezisková organizace, která provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden z hlavních cílů;
8)
„třetí zemí“ země, která není členským státem;
9)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíchž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na rámcový program nebo na jeho část;
10)
„mezinárodní organizací“ mezivládní organizace kromě Unie, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;
11)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckou a technologickou spolupráci v Evropě;
12)
„veřejným orgánem“ jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;
13)
„malým a středním podnikem“ mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES;
14)
„pracovním programem“ plán přijatý Komisí k provedení zvláštního programu, jak je uvedeno v článku 6 rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013) (13);
15)
„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
Pro účely bodu 1 prvního odstavce se v případě fyzických osob údaji o usazení rozumí údaje o obvyklém místě pobytu.
Článek 3
Důvěrnost informací
S výhradou podmínek stanovených ve vzorové grantové dohodě, vzorové jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovávat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim byly poskytnuty jako důvěrné.
KAPITOLA II
ÚČAST
Článek 4
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
ODDÍL 1
Minimální podmínky
Článek 5
Obecné zásady
1. Nepřímé akce se může zúčastnit jakýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, který je usazen v členském státě, přidružené zemi či ve třetí zemi, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 11.
2. V případě nepřímé akce uvedené v článku 6 nebo článku 8, při níž mohou být minimální podmínky splněny bez účasti právního subjektu usazeného v členském státě, podléhá účast rovněž podmínce, že tato akce přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 1 a 2 Smlouvy.
3. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.
Článek 6
Minimální podmínky
1. Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou tyto:
a)
účastnit se musí nejméně tři právní subjekty, přičemž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;
b)
všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 7.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se v případě, kdy je jedním z účastníků JRC, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Evropské unie, na tyto účastníky pohlíží jako na subjekty usazené v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
Článek 7
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právně zakotvené držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovací práva akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty vlastní nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
Článek 8
Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků
U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
První odstavec se nepoužije v případě akcí, jejichž účelem je koordinace výzkumných činností.
Článek 9
Jediný účastník
Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.
Článek 10
Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích
Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také veškeré podmínky stanovené ve zvláštních programech nebo příslušných pracovních programech.
Článek 11
Dodatečné podmínky
Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou být podmínky týkající se minimálního počtu účastníků stanoveny i ve zvláštních programech nebo v pracovních programech.
V nich mohou být podle povahy a cílů nepřímé akce stanoveny také dodatečné podmínky, které je třeba splnit, pokud jde o druh účastníků, případně místo jejich usazení.
ODDÍL 2
Postupy
Pododdíl 1
Výzvy k předkládání návrhů
Článek 12
Výzvy k předkládání návrhů
1. Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných zvláštních programech a v pracovních programech.
Kromě zveřejňování uvedeného v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise výzvy k předkládání návrhů zveřejňuje na svých internetových stránkách pro rámcový program, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.
2. Komise ve výzvě k předkládání návrhů případně upřesní, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o konsorciu.
3. Výzvy k předkládání návrhů uvádějí jasné cíle, aby bylo zajištěno, že zájemci nebudou reagovat zbytečně.
Článek 13
Výjimky
Výzvu k předkládání návrhů nevydá Komise v případě:
a)
koordinačních a podpůrných akcí, které mají být prováděny právními subjekty uvedenými ve zvláštních programech či v pracovních programech, pokud zvláštní program umožňuje, aby byli příjemci v pracovních programech určeni, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002;
b)
koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služeb podle pravidel týkajících se veřejných zakázek, která jsou uvedena ve finančním nařízení;
c)
koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;
d)
dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pododdíl 2
Hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů
Článek 14
Hodnocení, výběr a udělování
1. Komise všechny návrhy, které byly předloženy v reakci na výzvu k předkládání návrhů, vyhodnotí na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování grantů.
Kritérii jsou excelence, dopad a provádění. V rámci těchto podmínek pracovní program dále stanoví kritéria hodnocení a výběru a může doplnit další požadavky, koeficienty a limity nebo uvést další podrobnosti o používání kritérií.
2. Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo který nesplňuje podmínky stanovené ve zvláštním programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k předkládání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupů hodnocení, výběru a udělování vyloučen.
3. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Rozhodnutí o financování jsou přijímána na základě tohoto pořadí.
Článek 15
Postupy předkládání, hodnocení, výběru a udělování
1. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.
2. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak úplný návrh do druhého kola podávají pouze ti žadatelé, jejichž návrhy projdou prvním kolem hodnocení.
Všichni žadatelé jsou urychleně informováni o výsledcích prvního kola hodnocení.
3. Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup předkládání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování a zveřejní pokyny pro žadatele, včetně pokynů pro hodnotitele. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání (včetně pravidel týkajících se rozsahu a povahy návrhu v prvním kole, jakož i úplného návrhu v druhém kole) a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.
Komise žadatelům poskytuje informace a stanoví pro ně postupy pro zjednávání nápravy.
4. Pro rámcový program se použijí pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcích podpořených formou grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila.
Článek 16
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise jmenuje nezávislé odborníky, kteří budou nápomocni při hodnocení návrhů.
Pro koordinační a podpůrné akce uvedené v článku 13 jsou nezávislí odborníci jmenování pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.
2. Nezávislí odborníci jsou vybíráni na základě dovedností a znalostí odpovídajících úkolům, které jsou jim svěřeny. Pokud nezávislí odborníci musí pracovat s utajovanými informacemi, je pro jejich jmenování vyžadována příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k předkládání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím jako například národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.
Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.
Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.
3. Při jmenování nezávislého odborníka učiní Komise všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.
4. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem, přičemž se vychází ze vzorové jmenovací listiny, kterou Komise přijala v rozhodnutí K(2008) 4617 ze dne 21. srpna 2008.
5. Komise jednou ročně prostřednictvím vhodného nosiče zveřejní seznam nezávislých odborníků, kteří jsou Komisi při rámcovém programu a při jednotlivých zvláštních programech nápomocni.
Pododdíl 3
Provádění a grantové dohody
Článek 17
Obecná ustanovení
1. Účastníci provádějí nepřímou akci a přijímají v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce pracují vůči Společenství společně a nerozdílně.
2. Na základě vzorové grantové dohody uvedené v článku 18 a s ohledem na povahu daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.
3. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které by byly s grantovou dohodou neslučitelné.
4. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním nepřímé akce, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.
5. Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.
6. Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.
7. Účastníci nepřímé akce mohou zadat provádění určitých prvků činnosti třetím stranám, pokud tak stanoví grantová dohoda.
8. Komise pro účastníky stanoví postupy pro zjednávání nápravy.
Článek 18
Obecná ustanovení grantové dohody
1. Při provádění rámcovém programu se bude používat vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007.
Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím 2006/970/Euratom, tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
V souladu se stejnými podmínkami stanoví také práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.
2. Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně stupnice jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.
3. Grantová dohoda stanoví, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.
4. Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků na třetí stranu.
6. Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, dají to účastníci obecně na vědomí, přičemž třetí strany určují, hodnotí a vybírají transparentně, spravedlivě a nestranně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.
7. Pokud se ukáže, že je ve vzorové grantové dohodě uvedené v odstavci 1 nutné provést důležitou změnu, Komise grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
8. Vzorová grantová dohoda vychází z obecných zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Podle situace je zaměřena na otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenost a schopnost podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činnosti k posilování účasti a úlohy žen ve výzkumu a činnosti zaměřené na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.
9. Vzorová grantová dohoda upravuje dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí a ze strany Účetního dvora.
10. Grantová dohoda stanoví pro účastníky lhůty pro různá oznámení uvedená v tomto nařízení.
Článek 19
Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření
1. Grantová dohoda stanoví příslušná práva a povinnosti účastníků týkající se přístupových práv a využívání a šíření, pokud tato práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.
Pro tyto účely vyžaduje, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření nových poznatků.
2. V grantové dohodě jsou upřesněny podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technologickému auditu využívání a šíření nových poznatků prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.
Článek 20
Ustanovení týkající se ukončení
V grantové dohodě jsou uvedeny důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména pokud došlo k nedodržení, neplnění či porušení tohoto nařízení, jakož i důsledky vyplývající pro účastníky z jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků.
Článek 21
Zvláštní ustanovení
1. V případě nepřímých akcí na podporu stávajících výzkumných infrastruktur a případně nových výzkumných infrastruktur stanoví grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, zveřejňování, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít dopad na uživatele těchto infrastruktur.
2. V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků obsahuje grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.
3. Grantová dohoda může pro účely zajištění obranných zájmů členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy případně obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, stupni utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví nových poznatků a jejich využívání.
Článek 22
Podpis dohody a přistoupení k ní
Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.
Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.
Pododdíl 4
Konsorcia
Článek 23
Dohody o konsorciu
1. Pokud není ve výzvě k předkládání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všichni účastníci nepřímé akce dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), která mimo jiné upravuje:
a)
vnitřní organizaci konsorcia;
b)
rozdělení finančního příspěvku Společenství;
c)
doplňující pravidla k pravidlům v kapitole III, jakož i k souvisejícím ustanovením v grantové dohodě;
d)
urovnávání vnitřních sporů včetně případů zneužití pravomoci;
e)
ujednání mezi účastníky týkající se odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti informací.
2. Komise vyhotoví a zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci v dohodách o konsorciu setkat.
Článek 24
Koordinátor
1. Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a grantovou dohodou vykonávat tyto úkoly:
a)
sledovat, zda účastníci nepřímé akce dodržují své povinnosti;
b)
ověřovat, zda právní subjekty uvedené v grantové dohodě plní nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě;
c)
přijímat finanční příspěvek Společenství a rozdělovat jej v souladu s dohodou o konsorciu a s grantovou dohodou;
d)
vést záznamy a finanční účty týkající se finančního příspěvku Společenství a informovat Komisi o jeho rozdělení v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. b) a s článkem 35;
e)
zprostředkovávat účinnou a vhodnou komunikaci mezi účastníky a pravidelně podávat účastníkům a Komisi zprávy o pokroku projektu.
2. Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.
Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.
Článek 25
Změny v konsorciu
1. Účastníci nepřímé akce mohou souhlasit s přijetím nového účastníka nebo s vyloučením některého ze stávajících účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními dohody o konsorciu.
2. Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.
3. Ve zvláštních případech, je-li tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi pro účely poskytování informací a podpory.
Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií pro původní akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 14 a 16.
4. Konsorcium oznámí každou navrženou změnu ve svém složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.
Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.
Pododdíl 5
Sledování a hodnocení programů a nepřímých akcí a sdělování informací
Článek 26
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o pokroku předkládaných v souladu se vzorovou grantovou dohodou podle článku 18.
Komise sleduje zejména provádění plánu využívání a šíření nových poznatků předkládaného v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem.
Pro tyto účely mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 16.
2. Komise zavede a udržuje informační systém, který umožní, aby sledování podle odstavce 1 bylo prováděno účinným a soudržným způsobem v rámci celého rámcového programu.
S výhradou článku 3 Komise zveřejní prostřednictvím jakéhokoliv vhodného nosiče informace o financovaných projektech.
3. Sledování a hodnocení uvedené v článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom zahrnuje aspekty týkající se používání tohoto nařízení a zabývá se dopadem změn ve výpočtu nákladů na rozpočet ve srovnání se sedmým rámcovým programem Společenství, a jejich vlivem na administrativní zatížení účastníků.
4. Komise v souladu s článkem 16 jmenuje nezávislé odborníky, kteří jí jsou nápomocni při hodnoceních vyžadovaných rámcovým programem a jeho zvláštními programy a, je-li to nutné, při hodnocení předchozích rámcových programů.
5. Komise navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 16, aby poskytovaly poradenství při koncipování a provádění výzkumné politiky Společenství.
Článek 27
Zpřístupňované informace
1. S výhradou článku 3 zpřístupní Komise na požádání kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace, které má k dispozici a které se týkají nových poznatků získaných v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;
b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
2. Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce práva ani povinnosti Komise či účastníků.
Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost těchto informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti.
ODDÍL 3
Finanční příspěvek Společenství
Pododdíl 1
Způsobilost pro financování a formy grantů
Článek 28
Způsobilost pro financování
1. Finanční příspěvek Společenství mohou získat tyto právní subjekty účastnící se nepřímé akce:
a)
jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoliv mezinárodní organizace evropského zájmu.
2. V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní organizace evropského zájmu nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je přidružená země, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
zvláštní programy nebo příslušný pracovní program obsahují příslušná ustanovení za tímto účelem;
b)
příspěvek je nezbytný pro provedení nepřímé akce;
c)
příspěvek je stanoven ve dvoustranné vědecké a technologické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.
Článek 29
Formy grantů
Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom je založen na náhradě způsobilých nákladů, a to plné nebo částečné.
Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně stupnice jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů pevnou sazbou a paušální částkou. Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.
V pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů jsou upřesněny formy grantů, které mají být v rámci dotyčných akcích použity.
Článek 30
Náhrada způsobilých nákladů
1. Nepřímé akce financované granty jsou spolufinancovány účastníky.
Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.
2. Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.
3. Aby byly považovány za způsobilé, musejí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:
a)
musejí být skutečné;
b)
musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;
c)
musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a obvyklých postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, a to za dodržování zásad úspornosti, účelnosti a efektivity;
d)
musejí být zaneseny v účetnictví účastníka a v případě příspěvku od třetích stran zaneseny v účetnictví těchto třetích stran;
e)
musejí být odděleny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Unie, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nepřiměřených nebo neuvážených výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).
Pro účely písmene a) prvního pododstavce lze použít průměrné náklady na personál, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.
4. Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, jejich náhrada je však založena na nákladech, které jednotliví účastníci vykáží.
Článek 31
Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady
1. Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci (dále jen „přímé způsobilé náklady“), a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými (dále jen „nepřímé způsobilé náklady“).
2. Náhrada nákladů účastníků je založena na jejich přímých a nepřímých způsobilých nákladech.
Účastník může v souladu s čl. 30 odst. 3 písm. c) použít zjednodušenou metodu výpočtu svých nepřímých způsobilých nákladů na úrovni svého právního subjektu, je-li tato metoda v souladu s jeho obvyklými účetními a správními zásadami a obvyklými postupy. Zásady, jež je třeba v tomto ohledu dodržovat, jsou uvedeny ve vzorové grantové dohodě.
3. V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a případně u akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.
4. Odchylně od odstavce 2 si účastník může pro krytí nepřímých způsobilých nákladů zvolit pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky nebo náhrady nákladů třetích stran.
Komise stanoví příslušné pevné sazby na základě přibližné hodnoty dotyčných skutečných nepřímých nákladů v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Neziskové veřejné subjekty, instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace a malé a střední podniky, které nemohou s jistotou stanovit své skutečné nepřímé náklady na dotyčnou akci, si při účasti v režimech financování, které zahrnují činnosti spojené s výzkumem, technologickým rozvojem a demonstracemi, jak je uvedeno v článku 32, mohou zvolit pevnou sazbu ve výši 60 % celkových přímých způsobilých nákladů.
6. Všechny pevné sazby se uvedou ve vzorové grantové dohodě.
Článek 32
Maximální podíl na financování
1. V případě činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
V případě neziskových veřejných subjektů, institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.
2. U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
3. U činností v rámci koordinačních a podpůrných akcí a akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
4. Pokud jde o správní činnosti, včetně osvědčení o finančních výkazech, a další činnosti, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
Mezi další činnosti uvedené v prvním pododstavci patří mimo jiné odborná příprava v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, a dále koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.
5. Pro účely odstavců 1 až 4 se při stanovení finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a příjmy.
6. Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.
Článek 33
Vykazování a audit způsobilých nákladů
1. Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních výnosů z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí a případně osvědčení o finančních výkazech, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, toto spolufinancování se vykazuje a případně po skončení akce stvrzuje osvědčením.
2. Aniž je dotčeno finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, je osvědčení o finančních výkazech povinné pouze v případech, kdy kumulativní částka průběžných plateb a plateb zůstatků uhrazených účastníkovi nepřímé akce činí 375 000 EUR nebo více.
U nepřímých akcí v délce trvání dvou let nebo kratší se od účastníka nicméně vyžaduje pouze jedno osvědčení o finančních výkazech, a to na konci projektu.
Osvědčení o finančních výkazech se nevyžadují pro nepřímé akce, které byly v plné výši uhrazeny paušálními částkami nebo pevnými sazbami.
3. V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání může osvědčení o finančních výkazech požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.
Článek 34
Sítě excelence
1. Pracovní program stanoví formu grantů, které mají být použity pro sítě excelence.
2. Pokud má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky, vypočítá se na základě počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a délky trvání akce. Jednotková částka u paušálních částek je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.
Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Pracovní program stanoví maximální počet účastníků a případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však případně také mohou účastnit.
4. Finanční příspěvek se vyplácí v pravidelných dávkách.
Tyto pravidelné dávky jsou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.
Pododdíl 2
Vyplácení, rozdělování, zpětné vymáhání a záruky
Článek 35
Platba a rozdělení
1. Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora bez zbytečného prodlení.
2. Koordinátor vede záznamy, jež umožňují kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.
Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.
Článek 36
Zpětné získávání
Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném získání částek v souladu s finančním nařízením.
Článek 37
Mechanismus s cílem zabránit riziku
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je finanční odpovědnost každého z účastníků omezena na jeho vlastní závazky.
2. Pro účely řízení rizika spojeného s nevracením dlužných částek Společenství Komise zřídila a provozuje „účastnický záruční fond“ (dále jen „fond“) v souladu s přílohou.
Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům uvedeným v bodě 3 přílohy, aniž je dotčen bod 4 přílohy.
3. Finanční příspěvek účastníka nepřímé akce do fondu, který má podobu grantu, nepřesáhne 5 % finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi. Na konci akce se částka příspěvku do fondu vrátí prostřednictvím koordinátora účastníkovi, s výhradou odstavce 4.
4. Nejsou-li úroky z fondu dostačující pro pokrytí částek dlužných Společenství, může Komise z částky, jež má být vrácena účastníkovi, odečíst maximálně jedno procento finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi.
5. Odečet uvedený v odstavci 4 se nevztahuje na veřejné subjekty, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání.
6. Komise ověří ex ante pouze finanční způsobilost koordinátorů a účastníků jiných než těch, kteří jsou uvedeni v odstavci 5 a kteří žádají o finanční příspěvek Společenství v nepřímé akci přesahující výši 500 000 EUR, pokud neexistují výjimečné okolnosti a pokud na základě již dostupných informací existují oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti těchto účastníků.
7. Účastnický záruční fond se považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění, ani jim je nelze ukládat.
KAPITOLA III
ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
ODDÍL 1
Nové poznatky
Článek 38
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
Pododdíl 1
Vlastnictví
Článek 39
Vlastnictví nových poznatků
1. Nové poznatky, které jsou výsledkem práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 3, jsou vlastnictvím účastníka, který práci, z níž nové poznatky vzešly, vykonal.
2. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na nové poznatky, pak tento účastník zajistí, aby mohla být tato práva vykonávána způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.
3. Nové poznatky jsou vlastnictvím Společenství v těchto případech:
a)
koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;
b)
koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.
Článek 40
Společné vlastnictví nových poznatků
1. V případech, kdy práci, z níž nové poznatky vzešly, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, jsou nové poznatky společným vlastnictvím těchto účastníků.
Účastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu s podmínkami grantové dohody.
2. Pokud ještě nebyla uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.
3. Komise na vyžádání poskytne pokyny ohledně možných aspektů, které mají být začleněny do dohody o společném vlastnictví.
Článek 41
Převod nových poznatků
1. Vlastník může nové poznatky převést na jakýkoli právní subjekt, s výhradou odstavců 2 až 5 tohoto článku a s výhradou článku 42.
2. Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k novým poznatkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito novými poznatky, včetně povinnosti postoupit je jakémukoli dalšímu nabyvateli, a to v souladu s grantovou dohodou.
3. Požaduje-li se, aby účastník postoupil přístupová práva, uvědomí o tom předem ostatní účastníky téže akce a poskytne jim, s výhradou závazků týkajících se důvěrnosti, dostatečné informace o novém vlastníkovi nových poznatků, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody.
Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
4. Po informování v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem může kterýkoli další účastník proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jeho přístupová práva.
Pokud kterýkoli z ostatních účastníků prokáže, že jeho práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků nebo každé zamýšlené udělení licence na třetí stranu usazenou ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu.
Článek 42
Zachování konkurenceschopnosti Evropy, ochrana obranných zájmů členských států a dodržování etických zásad
Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví nových poznatků nebo proti udělení licence k novým poznatkům třetím stranám usazeným ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu, domnívá-li se, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo s obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy nebo že se to neslučuje s etickými zásadami.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že jsou zavedena příslušná ochranná opatření.
Pododdíl 2
Ochrana, zveřejnění, šíření a využívání
Článek 43
Ochrana nových poznatků
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití, zajistí jejich vlastník přiměřenou a účinnou ochranu s patřičným ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních dotčených účastníků dané nepřímé akce.
Uplatňuje-li účastník, který není vlastníkem nových poznatků, své oprávněné zájmy, musí v každém případě prokázat, že by byl výrazně poškozen.
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití a jejich vlastník je nechrání ani je nepřevede na jiného účastníka, na přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo na jinou třetí stranu usazenou v členském státě nebo přidružené zemi spolu se souvisejícími povinnostmi v souladu s článkem 41, nelze tyto nové poznatky šířit, dokud není informována Komise.
V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka převzít vlastnictví těchto nových poznatků a přijmout opatření na jejich přiměřenou a účinnou ochranu. Daný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.
Článek 44
Prohlášení o finančním příspěvku Společenství
Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření nových poznatků musí obsahovat prohlášení, že k dotyčným novým poznatkům se dospělo s finančním přispěním Společenství; toto prohlášení může obsahovat i vizuální prostředky.
Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 45
Využívání a šíření
1. Účastníci využívají nové poznatky, které vlastní, nebo jejich využívání zajistí.
2. Každý účastník zajistí, aby byly jím vlastněné nové poznatky šířeny co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může tyto nové poznatky šířit Komise v souladu s článkem 12 Smlouvy.
Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
3. Činnosti v oblasti šíření musí být v souladu s ochranou práv duševního vlastnictví, s povinnostmi zachovávat důvěrnost a s oprávněnými zájmy vlastníka nových poznatků a obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy.
4. Před jakýmkoliv šířením nových poznatků uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.
Po tomto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by v souvislosti s novými poznatky nebo stávajícími poznatky byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy. V takovém případě nemůže dojít k šíření poznatků, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.
ODDÍL 2
Přístupová práva ke stávajícím poznatkům a k novým poznatkům
Článek 46
Stávající poznatky
Účastníci mohou stávající poznatky nezbytné pro účely nepřímé akce definovat v písemné dohodě a případně mohou konkrétní stávající poznatky vyloučit.
Článek 47
Zásady
1. Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.
2. Není-li s vlastníkem nových poznatků nebo stávajících poznatků dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.
3. Udílení výhradních licencí na nové poznatky nebo stávající poznatky je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda, která účastníkům nebo třetím stranám poskytuje přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům, zajistí, že budou zachována potenciální přístupová práva pro další účastníky.
5. Aniž jsou dotčeny články 48 a 49 a grantová dohoda, účastníci téže akce se co nejdříve vzájemně informují o jakýchkoli omezeních pro udělování přístupových práv ke stávajícím poznatkům nebo jakýchkoli jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.
6. Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.
Článek 48
Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí
1. Přístupová práva k novým poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.
Tato přístupová práva se udělují bezplatně.
2. Přístupová práva ke stávajícím poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Taková přístupová práva se udělí bezplatně, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 49
Přístupová práva pro využívání
1. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k novým poznatkům, pokud je potřebují k využívání svých vlastních nových poznatků.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
2. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv ke stávajícím poznatkům, potřebují-li je k využívání svých vlastních nových poznatků, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
3. Nestanoví-li grantová dohoda nebo dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům uvedená v odstavcích 1 a 2, a to za stejných podmínek jako účastník, k němuž je přidružen.
4. Žádost o přístupová práva podle odstavců 1, 2 a 3 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:
a)
skončení nepřímé akce;
b)
ukončení účasti vlastníka daných stávajících poznatků nebo nových poznatků.
Dotyční účastníci se však mohou dohodnout i na jiné lhůtě.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO ÚČAST NA ČINNOSTECH V TEMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
Článek 50
Oblast působnosti
Pravidla stanovená v této kapitole se vztahují na činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedené ve zvláštním programu. V případě jakéhokoli rozporu mezi pravidly stanovenými v této kapitole a pravidly stanovenými v kapitolách II a III se použijí pravidla stanovená v této kapitole.
Článek 51
Provádění výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy
Činnosti v tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ mohou být prováděny na základě postupů a pravidel pro šíření a využívání stanovených v těchto rámcích:
a)
smlouvy o přidružení uzavřené mezi Společenstvím a členskými státy či přidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty v rámci členských států či přidružených třetích zemí;
b)
Evropská dohoda o vývoji jaderné syntézy (EFDA) uzavřená mezi Společenstvím a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených zemích nebo jednají jejich jménem;
c)
společný evropský podnik pro mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) na základě hlavy II kapitoly 5 Smlouvy;
d)
mezinárodní dohody o spolupráci se třetími zeměmi nebo s právními subjekty, které mohou být zřízeny takovou dohodou, zejména dohodou o ITER a dohodami o širším přístupu;
e)
jakákoli další mnohostranná dohoda uzavřená mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména dohoda o mobilitě zaměstnanců;
f)
akce založené na sdílení nákladů s cílem podpořit výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy a přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo v zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.
Článek 52
Finanční příspěvek Společenství
1. Smlouvy o přidružení uvedené v čl. 51 písm. a) a akce založené na sdílení nákladů uvedené v čl. 51 písm. f) stanoví pravidla týkající se finančního příspěvku Společenství na činnosti, kterých se týkají.
Roční sazba finančního příspěvku Společenství, který je stanovený ve smlouvách o přidružení, nesmí za celou dobu trvání sedmého rámcového programu Společenství a tohoto rámcového programu přesáhnout 20 % výdajů sdružení zaměřených na činnosti uvedené v jejich ročních pracovních programech.
2. Po konzultaci poradního výboru pro program jaderné syntézy uvedeného v článku 7 rozhodnutí 2012/94/Euratom může Komise financovat:
a)
v rámci smluv o přidružení v sazbě nepřekračující 40 %: výdaje v rámci zvláštních projektů spolupráce mezi přidruženými subjekty, které poradní výbor doporučil pro prioritní podporu a které schválila Komise; prioritní podpora se zaměří na akce s významem pro ITER/DEMO s výjimkou projektů, jimž byl prioritní status udělen již dříve v průběhu předchozích rámcových programů;
b)
akce prováděné v rámci Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy, včetně zprostředkování, nebo v rámci společného podniku uvedeného v čl. 51 písm. c);
c)
akce prováděné v rámci dohody o mobilitě zaměstnanců.
3. V případě projektů a akcí, pro něž je poskytován finanční příspěvek podle odst. 2 písm. a) nebo b), mají všechny právní subjekty uvedené v čl. 51 písm. a) a b) právo podílet se na pokusech prováděných na dotyčném zařízení.
4. Finanční příspěvek Společenství na akce prováděné v rámci mezinárodní dohody o spolupráci uvedené v čl. 51 písm. d) se stanoví v souladu s podmínkami této dohody nebo je stanoví jakýkoli právní subjekt zřízený na základě dohody. Společenství může svou účast na dohodě a svůj finanční příspěvek řídit prostřednictvím jakéhokoli vhodného právního subjektu.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 53
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
A TANÁCS 139/2012/EURATOM RENDELETE
(2011. december 19.)
az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012-2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. és 10. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a Tudományos és Műszaki Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
tekintettel a Számvevőszék véleményére,
mivel:
(1)
Az 2012/93/Euratom tanácsi határozat (3) létrehozta az Európai Atomenergia-közösségnek a 2012-2013. időszakra szóló, nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramját (a továbbiakban: a keretprogram). A 2012-2013-as keretprogramnak és egyedi programjainak a végrehajtása, ideértve a pénzügyi vonatkozásokat is, a Bizottság felelősségi körébe tartozik.
(2)
A keretprogram végrehajtásának az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (4) és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (5) összhangban kell történnie.
(3)
A keretprogram végrehajtásának emellett az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatási és a fejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal (jelenleg: a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere) (6) összhangban kell történnie.
(4)
A keretprogram hatálya és elvei nagy vonalakban megegyeznek az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozattal (7) elfogadott hetedik keretprogram hatályával és elveivel.
(5)
A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes, átfogó és átlátható rendszert kell alkotniuk, amely biztosítja a lehető leghatékonyabb végrehajtást, miközben - az arányosság elvével összhangban - figyelembe veszi annak szükségességét, hogy az egyszerűsített eljárásoknak köszönhetően a keretprogram összes résztvevője számára egyszerű legyen a keretprogramban való részvétel.
(6)
A keretprogramnak részesülnie kell az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat és a 2006/970/Euratom tanácsi határozat végrehajtásának egyszerűsítését szolgáló három intézkedés elfogadásáról szóló, 2011. január 24-i C(2011) 174 bizottsági határozatban foglalt, a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítését célzó bizottsági kezdeményezések előnyeiből. Az említett bizottsági határozat módosítja a 2006/970/Euratom határozat alapján elfogadott támogatási megállapodás-mintát.
(7)
E szabályoknak továbbra is elő kell segíteniük a résztvevők által létrehozott szellemi tulajdon hasznosítását, figyelembe véve azt is, hogy az egyes résztvevők nemzetközi szinten hogyan szervezik tevékenységüket, ugyanakkor védelmezve a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit.
(8)
A keretprogramnak ösztönöznie kell az Unió legkülső régióinak részvételét, valamint a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek minél szélesebb körének részvételét.
(9)
A következetesség és az átláthatóság érdekében a mikro-, a kis- és a középvállalkozások (kkv-k) fogalommeghatározása tekintetében a mikro-, a kis- és a középvállalkozás fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlást (8) kell alkalmazni.
(10)
Mind általában, mind a keretprogram keretében megvalósuló egyes közvetett cselekvésekre vonatkozóan meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit.
(11)
Indokolt, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen a projektekben, ha a minimumfeltételek teljesülnek. A minimumot meghaladó részvételnek biztosítania kell az érintett közvetett cselekvés hatékony végrehajtását.
(12)
A nagyrészt tagállamokból és társult országokból álló, az európai nukleáris kutatás és képzés területén az együttműködés fejlesztésével foglalkozó nemzetközi szervezeteket ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a keretprogramban.
(13)
A Szerződés 101. cikkével összhangban lehetővé kell tenni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok, valamint a nemzetközi szervezetek részvételét. Ezt a részvételt azonban a keretprogram célkitűzéseinek megvalósításához nyújtott többlet-hozzájárulásnak kell indokolnia.
(14)
A Szerződés 198. cikkének megfelelően a tagállamok joghatósága alá tartozó nem európai területek jogalanyai számára biztosítani kell a keretprogramban való részvétel lehetőségét.
(15)
Meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek a Közösség által nyújtandó finanszírozás feltételeit.
(16)
A Bizottságnak a költségvetési rendelet, a 2342/2002/EK, Euratom rendelet és e rendelet rendelkezésein túlmenően további, a pályázatok beadására, értékelésére és kiválasztására, a támogatások odaítélésére, valamint a résztvevők által igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó szabályokat és eljárásokat is meg kell határoznia. Meg kell határozni különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat.
(17)
A keretprogram időtartama két év, míg az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott hetedik uniós keretprogram (9), amelynek irányadó szabályai lényegében megegyeznek a Közösség hetedik keretprogramjára irányadó szabályokkal, e rendelettel párhuzamosan, 2013 végéig hatályban lesz. Ezért e rendeletben indokolt az Unió hetedik keretprogramjára irányadó szabályokhoz hasonló szabályokat meghatározni, és ezáltal elkerülni, hogy a résztvevőknek nagyobb változásokhoz kelljen igazodniuk.
(18)
A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezésein túlmenően további, a keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének ellenőrzésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is meg kell határoznia. A keretprogrammal összefüggésben ezeknek a szabályoknak megfelelő egyensúlyt kell teremteniük az Unió pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a jogalanyok részvételének egyszerűsítése és elősegítése között. A közvetett cselekvésekben részt vevő jogalanyok létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességének biztosítása érdekében, továbbá annak elkerülésére, hogy a résztvevőknek nagyobb változásokhoz kelljen igazodniuk, a keretprogram vonatkozásában is indokolt az Unió hetedik keretprogramjából és a Közösség hetedik keretprogramjából támogatás útján finanszírozott közvetett cselekvések résztvevőinek létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességét biztosító szabályokról szóló, 2007. június 13-i C(2007) 2466 bizottsági határozattal elfogadott szabályokat alkalmazni.
(19)
Ezzel összefüggésben a költségvetési rendelet, a 2342/2002/EK, Euratom rendelet és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (10) szabályozza többek között az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásokból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.
(20)
A Közösség pénzügyi hozzájárulásainak indokolatlan késedelem nélkül el kell jutniuk a résztvevőkhöz.
(21)
Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (11) megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.
(22)
A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a keretprogramot és annak az időszakra vonatkozó egyedi programjait. A közvetett cselekvések végrehajtása hatékony és következetes nyomon követésének és értékelésének biztosítása érdekében a Bizottságnak megfelelő információs rendszert kell létrehoznia és fenntartania.
(23)
A keretprogramnak - a két dokumentum önkéntes jellegének tiszteletben tartása mellett - tükröznie kell és elő kell mozdítania a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i 2005/251/EK bizottsági ajánlásban (12) megállapított általános elveket.
(24)
A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők adott esetben oltalmat biztosíthassanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, továbbá hogy felhasználhassák és terjeszthessék az eredményeket.
(25)
A szellemi tulajdonhoz fűződő tulajdonosi jogok tiszteletben tartása mellett ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők és - az adott esetnek megfelelően - valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyaik a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.
(26)
A hetedik keretprogram keretében létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalapnak a keretprogram időtartama alatt is működnie kell, és fedeznie kell a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegeket. Az alap létrehozása segítette az egyszerűsítést és megkönnyítette a keretprogramokban való részvételt, miközben védte az Unió pénzügyi érdekeit; minderre ilyen módon a keretprogram alkalmazásában is szükség van.
(27)
E rendelet hatálya nem terjed ki a Közösség által a Szerződés 45-51. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások részére nyújtott pénzügyi hozzájárulásra.
(28)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveket.
(29)
A Közösségnek a költségvetési rendelettel összhangban többek között ajánlattételi felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül, támogatás formájában, szervezeteknek fizetett tagdíj formájában és független szakértők honoráriumán keresztül indokolt pénzügyi támogatást nyújtania,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza azokat a szabályokat, amelyek szerint a vállalkozások, a kutatóközpontok, az egyetemek és más jogalanyok a 2012/93/Euratom határozat II. mellékletében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével egy vagy több résztvevő által végrehajtott cselekvésekben (a továbbiakban: a közvetett cselekvések) részt vehetnek.
Ez a rendelet az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározza a keretprogram keretében végrehajtott közvetett cselekvések résztvevői részére a Közösség által nyújtott pénzügyi hozzájárulás szabályait is.
A keretprogram keretében végrehajtott kutatás eredményeire vonatkozóan ez a rendelet meghatározza az új információk és jogok bármely arra alkalmas eszközzel történő közreadására vonatkozó szabályokat az új információk és jogok oltalom alá helyezésére irányuló eljárás érdekében történő közreadás kivételével, de beleértve a tetszőleges eszközzel történő közzétételt is (a továbbiakban: terjesztés).
Ez a rendelet meghatározza továbbá az új információknak és jogoknak az érintett közvetett cselekvés alá nem tartozó kutatási tevékenységekben, termék vagy eljárás kifejlesztésében, létrehozásában és forgalmazásában, illetőleg szolgáltatás létrehozásában és nyújtásában történő közvetlen vagy közvetett hasznosítására (a továbbiakban: felhasználás) vonatkozó szabályokat.
Ez a rendelet mind az új információk és jogok, mind a meglévő információk és jogok vonatkozásában meghatározza emellett a használati engedélyekre és a felhasználói jogokra (a továbbiakban együttesen: a hozzáférési jogok) vonatkozó szabályokat is.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a székhelye szerinti nemzeti jog, az Unió joga vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely önálló jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat;
2. „kapcsolt jogalany”: a résztvevő közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló vagy a résztvevőével megegyező közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt álló jogalany, ahol az ellenőrzés a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott bármely formát jelentheti;
3. „méltányos és ésszerű feltételek”: olyan megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket is, amelyek figyelembe veszik a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azoknak az új információknak és jogoknak vagy meglévő információknak és jogoknak a tényleges vagy potenciális értékét, amelyekre az igény vonatkozik, és/vagy a tervezett felhasználás alkalmazási területét, időtartamát, egyéb jellemzőit;
4. „új információk és jogok”: az adott közvetett cselekvés által létrehozott eredmények, beleértve az információkat is, továbbá beleértve a szerzői jogi oltalomhoz, a formatervezési mintaoltalomhoz, a szabadalmi oltalomhoz, a növényfajta-oltalomhoz és más hasonló oltalmi formákhoz kapcsolódó jogokat is, függetlenül attól, hogy a kérdéses eredmények oltalom alá helyezhetők-e vagy sem;
5. „meglévő információk és jogok”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő olyan információk, beleértve az ezen információkhoz fűződő szerzői jogokat és más, a szellemi tulajdon körébe tartozó jogokat is, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kérelmet nyújtottak be, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek felhasználásához;
6. „résztvevő”: közvetett cselekvés végrehajtásához hozzájáruló olyan jogalany, amely a Közösség vonatkozásában jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik;
7. „kutatószervezet”: nonprofit szervezetként létrehozott olyan jogalany, amely egyik fő tevékenységeként kutatással vagy technológiafejlesztéssel foglalkozik;
8. „harmadik ország”: nem tagállam ország;
9. „társult ország”: olyan harmadik ország, amely részes fele olyan, a Közösséggel megkötött nemzetközi megállapodásnak, amelynek értelmében vagy amelynek alapján a kérdéses ország pénzügyi hozzájárulást nyújt a keretprogramhoz vagy annak valamely részéhez;
10. „nemzetközi szervezet”: az Unió kivételével bármely, a nemzetközi közjog értelmében jogi személyiséggel rendelkező kormányközi szervezet, valamint az ilyen nemzetközi szervezet által létrehozott bármely szakosodott ügynökség;
11. „nemzetközi európai érdekszervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Unió tagállama vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;
12. „közszervezet”: a nemzeti jogban ekként meghatározott jogalany, valamint a nemzetközi szervezet;
13. „kkv-k”: a 2003/361/EK ajánlás értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozások;
14. „munkaprogram”: a Bizottság által valamely, az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012-2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról szóló, 2011. december 19-i 2012/94/Euratom tanácsi határozat (13) 6. cikke értelmében vett egyedi program végrehajtására elfogadott terv;
15. „finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések Közösség általi finanszírozásának mechanizmusai a 2012/93/Euratom határozat II. melléklete szerint.
Az első albekezdés 1. pontja alkalmazásában természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozásként értendő.
3. cikk
Titoktartás
Figyelemmel a támogatásimegállapodás-mintában, a kijelölésiokmány-mintában vagy a szerződésben megállapított feltételekre is, a Bizottság és a résztvevők a számukra bizalmasként megjelölt adatokat, ismereteket és dokumentumokat kötelesek bizalmasan kezelni.
II. FEJEZET
RÉSZVÉTEL
4. cikk
A fúziósenergia-kutatásra vonatkozó különös szabályok
Az e fejezetben megállapított szabályokat a IV. fejezetben „A fúziósenergia-kutatás” tematikus területen végzett tevékenységekre megállapított különös szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.
1. SZAKASZ
Minimumfeltételek
5. cikk
Általános elvek
(1) A valamely tagállamban, társult országban vagy harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok és egyéb jogalanyok akkor jogosultak egy adott közvetett cselekvésben részt venni, ha teljesülnek az e fejezetben megállapított minimumfeltételek, ideértve a 11. cikk alapján esetleg meghatározott feltételeket is.
(2) A 6. és a 8. cikkben említett azon közvetett cselekvések esetében azonban, amelyekben a minimumfeltételek tagállamban székhellyel rendelkező jogalany részvétele nélkül is teljesíthetők, a közvetett cselekvésben való részvételnek további feltétele, hogy többlet-hozzájárulást biztosítson a Szerződés 1. és 2. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósításához.
(3) A Közös Kutatóközpont (JRC) a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokkal megegyező módon, velük azonos jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a közvetett cselekvésekben.
6. cikk
Minimumfeltételek
(1) A közvetett cselekvésekre vonatkozó minimumfeltételek a következők:
a)
a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult országban, mint bármely másiké;
b)
a 7. cikk értelmében mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában ha a cselekvésben részt vevők egyike a JRC vagy valamely nemzetközi európai érdekszervezet vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany, akkor úgy kell tekinteni, hogy e résztvevő székhelye olyan tagállamban vagy társult országban van, amely nem egyezik meg a cselekvés egyetlen másik résztvevőjének székhelye szerinti tagállammal vagy társult országgal sem.
7. cikk
Függetlenség
(1) Két jogalanyt egymástól függetlennek kell tekinteni, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, és a két jogalany nem áll ugyanazon közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az ellenőrzés különösen a következő formák valamelyikét öltheti:
a)
a kérdéses jogalany esetében a kibocsátott részvények névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;
b)
a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetett vagy közvetlen birtoklása.
(3) A jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők ellenőrzésnek:
a)
a kibocsátott részvények névértékének több mint 50 %-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;
b)
az adott jogalanyok felett ugyanaz a közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.
8. cikk
Koordinációs és támogatási cselekvések, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések
A koordinációs és támogatási cselekvésekben, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvésekben minimumfeltételként legalább egy jogalanynak kell részt vennie.
Az első bekezdés nem alkalmazandó azokra a cselekvésekre, amelyeknek célja kutatási tevékenységek koordinálása.
9. cikk
Egyedüli résztvevő
Ha a közvetett cselekvés minimumfeltételeit olyan jogalanyok teljesítik, amelyek együttesen egyetlen jogalanyt alkotnak, akkor ez utóbbi jogalany egyedüli résztvevője lehet közvetett cselekvésnek, amennyiben székhelye tagállamban vagy társult országban van.
10. cikk
Nemzetközi szervezetek és harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok
Az e fejezetben előírt minimumfeltételek és az egyedi programokban vagy a vonatkozó munkaprogramokban meghatározott további feltételek teljesülése esetén a közvetett cselekvések nyitva állnak a nemzetközi szervezetek és a harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok részvétele előtt.
11. cikk
További feltételek
Az e fejezetben előírt minimumfeltételeken túlmenően az egyedi programok és a munkaprogramok további feltételeket írhatnak elő a résztvevők minimális számára vonatkozóan.
Az egyedi programok és a munkaprogramok a közvetett cselekvés jellegének és céljainak függvényében előírhatnak további feltételeket a résztvevők típusára és - indokolt esetben - székhelyére vonatkozóan is.
2. SZAKASZ
Eljárások
1. Alszakasz
Pályázati felhívások
12. cikk
Pályázati felhívások
(1) A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett cselekvésekre.
A 2342/2002/EK, Euratom rendeletben előírt közzétételen túlmenően a Bizottság a pályázati felhívásokat közzéteszi a keretprogramnak az Európai Bizottság által fenntartott internetes oldalain, egyedi információs csatornákon, valamint a tagállamok és a társult országok által létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül is.
(2) A pályázati felhívásban a Bizottság szükség esetén megjelöli, hogy a pályázók nem kötelesek konzorciummegállapodást kötni.
(3) Annak biztosítása érdekében, hogy a pályázók ne pályázzanak feleslegesen, a pályázati felhívásokban világos céloknak kell szerepelniük.
13. cikk
Kivételek
A Bizottság nem ad ki pályázati felhívást:
a)
a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban az egyedi programokban vagy - ha az egyedi program lehetővé teszi kedvezményezettek megnevezését a munkaprogramokban - a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre;
b)
a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvésekre;
c)
a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre;
d)
azokra az egyéb cselekvésekre, amelyekre vonatkozóan a költségvetési rendelet vagy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet ekként rendelkezik.
2. Alszakasz
A pályázatok értékelése és kiválasztása, a támogatások odaítélése
14. cikk
Értékelés, kiválasztás, a támogatás odaítélése
(1) A Bizottság a pályázati felhívásra benyújtott pályázatokat az értékelési elvek, valamint a kiválasztási és az odaítélési kritériumok alapján értékeli.
Ezek a kritériumok a következők: kiválóság, hatás és végrehajtás. E kereteken belül a munkaprogram részletesebben meghatározza az értékelés és a kiválasztás kritériumait, és további követelményeket, súlyozásokat és küszöböket állapíthat meg, vagy további részleteket határozhat meg a kritériumok alkalmazására vonatkozóan.
(2) Nem választható ki az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és az odaítélési eljárásokból bármely időpontban kizárhatók.
(3) A pályázatokat az értékelés eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A finanszírozásra vonatkozó döntéseket e rangsor alapján kell meghozni.
15. cikk
A pályázatok benyújtásának, értékelésének és kiválasztásának, valamint a támogatás odaítélésének eljárásai
(1) Ha a pályázati felhívás kétlépcsős értékelési eljárást ír elő, akkor az értékelés második szakaszában csak azok a pályázatok vesznek részt, amelyek meghatározott korlátozott számú kritérium alapján az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak.
(2) Ha a pályázati felhívás kétlépcsős pályázatbenyújtási eljárást ír elő, akkor a második szakaszban csak azok a pályázók kapnak felhívást részletes pályázat benyújtására, amelyek pályázata az első szakaszban megfelelőnek bizonyult.
Az első szakasz eredményeiről valamennyi pályázót mihamarabb tájékoztatni kell.
(3) A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és odaítélési eljárások szabályait, továbbá pályázati és értékelési útmutatókat tesz közzé. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait (ideértve az első szakaszban benyújtandó pályázatok és a második szakaszban benyújtandó részletes pályázatok tárgyára és természetére vonatkozó szabályokat is), valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.
A Bizottság tájékoztatást nyújt a pályázóknak, és meghatározza az általuk igénybe vehető jogorvoslat eljárásait.
(4) A keretprogram végrehajtása során alkalmazni kell az Unió hetedik keretprogramjából és a Közösség hetedik keretprogramjából támogatás útján finanszírozott közvetett cselekvések résztvevőinek létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességét biztosító szabályokról szóló, 2007. június 13-i C(2007) 2466 bizottsági határozattal elfogadott szabályokat.
Hacsak az érintett résztvevő helyzete időközben meg nem változott, a Bizottság tartózkodik az ellenőrzés ismételt végrehajtásától.
16. cikk
Független szakértők kijelölése
(1) A Bizottság a pályázatok értékelésében való közreműködésre független szakértőket jelöl ki.
A 13. cikkben említett koordinációs és támogatási cselekvések esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.
(2) A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani. Ha a független szakértőnek minősített információkkal kell dolgoznia, akkor kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte.
A független szakértőket az alkalmas jelöltek jegyzékének összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, valamint az érintett szervezetek - például nemzeti kutatóintézetek, kutatási intézmények vagy vállalkozások - részére kibocsátott felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.
Ha szükségesnek ítéli, a Bizottság a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is kiválaszthat független szakértőként.
Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy független szakértőkből álló csoportok kijelölésekor a nemek között ésszerű egyensúly álljon fenn.
(3) Független szakértő kijelölésekor a Bizottság minden szükséges lépést megtesz annak biztosítására, hogy a szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.
(4) A Bizottság a Közösség nevében a 2008. augusztus 21-i C(2008) 4617 bizottsági határozattal a hetedik keretprogram céljára elfogadott kijelölésiokmány-minta felhasználásával minden független szakértővel külön-külön kijelölési okmányt hoz létre.
(5) A Bizottság a megfelelő eszköz útján évente egyszer közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik a keretprogramban és az egyes egyedi programokban közreműködtek.
3. Alszakasz
Végrehajtás és támogatási megállapodások
17. cikk
Általános rendelkezések
(1) A résztvevők kötelesek végrehajtani a közvetett cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtenni. A közvetett cselekvés résztvevői a munka elvégzéséért együttes és egyetemleges felelősséget viselnek a Közösséggel szemben.
(2) A Bizottság a 18. cikkben előírt támogatásimegállapodás-minta alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők közötti támogatási megállapodást.
(3) A résztvevők nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlenek.
(4) Ha valamely résztvevő a közvetett cselekvés technikai végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, a többi résztvevő anélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, hogy a Közösség bármilyen kiegészítő hozzájárulást nyújtana, hacsak a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést nem ad.
(5) Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők a cselekvést nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről.
(6) A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett cselekvés végrehajtására vagy a Közösség érdekeire.
(7) Ha a támogatási megállapodás úgy rendelkezik, a közvetett cselekvés résztvevői az elvégzendő munka egyes elemeit alvállalkozásban harmadik felekre bízhatják.
(8) A Bizottság jogorvoslati eljárásokat dolgoz ki a résztvevők számára.
18. cikk
A támogatási megállapodásokra vonatkozó általános rendelkezések
(1) A keretprogram végrehajtása során a 2007. április 10-i C(2007) 1509 bizottsági határozattal elfogadott támogatásimegállapodás-mintát kell felhasználni.
A támogatási megállapodásban a 2006/970/Euratom határozattal, e rendelettel, a költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, valamint az uniós jog általános elveivel összhangban meg kell határozni a résztvevőknek a Közösséggel szemben fennálló jogait és kötelezettségeit.
A támogatási megállapodásban ugyanezen feltételekkel összhangban meg kell határozni azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a közvetett cselekvés végrehajtása során válnak résztvevővé.
(2) A támogatási megállapodásban szükség szerint meg kell határozni, hogy a Közösség pénzügyi hozzájárulásának mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken.
(3) A támogatási megállapodásban meg kell határozni, hogy a konzorcium összetételében bekövetkező mely változtatások teszik szükségessé versenyfelhívás előzetes közzétételét.
(4) A támogatási megállapodásban a résztvevőket kötelezni kell arra, hogy rendszeresen jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak a közvetett cselekvés végrehajtásában elért eredményeikről.
(5) A támogatási megállapodásban szükség esetén elő kell írni, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell az új információk és jogok tulajdonjogának harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról.
(6) Amennyiben a támogatási megállapodás a résztvevők számára olyan tevékenységek elvégzését írja elő, amelyek harmadik felek javát szolgálják, a résztvevők kötelesek ezt széles körben nyilvánosságra hozni, és a harmadik feleket átlátható, méltányos és részrehajlástól mentes módon beazonosítani, értékelni és kiválasztani. Ha a munkaprogram úgy rendelkezik, a támogatási megállapodásban meg kell határozni az e harmadik felek kiválasztására alkalmazandó kritériumokat. A Bizottság a harmadik felek kiválasztásával kapcsolatban fenntartja a kifogásolás jogát.
(7) Ha szükségessé válik a támogatásimegállapodás-minta (1) bekezdésben említett jelentős módosítása, akkor a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a megfelelő módon felülvizsgálja azt.
(8) A támogatásimegállapodás-mintának tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében meghatározott általános elveket. A támogatásmegállapodás-mintának a szükségesnek ítélt mértékben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles nyilvánosság részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nőknek a kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre.
(9) A támogatásimegállapodás-mintában rendelkezni kell a Bizottságot vagy a Bizottság képviseletében eljáró meghatalmazottat, valamint a Számvevőszéket megillető felügyeleti és pénzügyi ellenőrzési jogosítványokról.
(10) A támogatási megállapodásban meg kell állapítani azokat a határidőket, amelyeken belül a résztvevőknek teljesíteniük kell az e rendeletben előírt értesítési kötelezettségeket.
19. cikk
A hozzáférési jogokra, a felhasználásra és a terjesztésre vonatkozó rendelkezések
(1) Annyiban, amennyiben ez a rendelet e jogokat és kötelezettségeket nem szabályozza, a támogatási megállapodásban meg kell határozni az egyes résztvevőknek a hozzáférési jogokkal, a felhasználással és a terjesztéssel összefüggő jogait és kötelezettségeit.
Ebből a célból a támogatási megállapodásban a résztvevőket kötelezni kell arra, hogy tervet nyújtsanak be a Bizottságnak az új információk és jogok felhasználásáról és terjesztéséről.
(2) A támogatási megállapodásban meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek alapján a résztvevők az új információk és jogok felhasználására és terjesztésére vonatkozóan egyes, a Bizottság képviseletében eljáró, erre jogosult személyek által végrehajtott technológiai ellenőrzéssel szemben annak időtartama alatt kifogással élhetnek.
20. cikk
A megszűnésre vonatkozó rendelkezések
A támogatási megállapodásban - különösen e rendelet megsértésével, valamint a támogatási megállapodás nem teljesítésével és megszegésével összefüggésben - meg kell határozni a megállapodás teljes vagy részleges megszűnésének eseteit, és rendelkezni kell arról, hogy milyen következményekkel jár a többi résztvevőre nézve, ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit.
21. cikk
Különös rendelkezések
(1) A meglévő kutatási infrastruktúra és adott esetben az új kutatási infrastruktúra támogatását szolgáló közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodásban meg kell határozni a titoktartásra, a közzétételre, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó azon különös rendelkezéseket, amelyek érinthetik az infrastruktúra felhasználóit.
(2) A kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodásnak tartalmaznia kell a titoktartásra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó azon különös rendelkezéseket, amelyek a cselekvés által kedvezményezett kutatókat érintik.
(3) A tagállamoknak a Szerződés 24. cikke értelmében vett védelmi érdekei szavatolása érdekében a támogatási megállapodásban szükség szerint különös rendelkezéseket kell megállapítani a titoktartásra, az információk minősítésére, a hozzáférési jogokra, az új információk és jogok tulajdonjogának átruházására és az új információk és jogok felhasználására vonatkozóan.
22. cikk
Aláírás és csatlakozás
A támogatási megállapodás a koordinátor és a Bizottság aláírásával lép hatályba.
A támogatási megállapodás minden olyan résztvevőre alkalmazandó, amely formálisan csatlakozott hozzá.
4. Alszakasz
Konzorciumok
23. cikk
Konzorciummegállapodások
(1) Ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a közvetett cselekvés valamennyi résztvevője köteles egymással megállapodást (a továbbiakban: konzorciummegállapodás) kötni egyebek mellett:
a)
a konzorcium belső szervezetéről;
b)
a Közösség pénzügyi hozzájárulásának szétosztásáról;
c)
a III. fejezetben foglalt szabályokat, valamint a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kiegészítő szabályokról;
d)
a belső viták rendezéséről, ezen belül a hatáskörrel való visszaélés eseteiről;
e)
a résztvevők közötti, a felelősségre, a kártérítésre és a titoktartásra vonatkozó megállapodásokról.
(2) A Bizottság iránymutatást készít és tesz közzé azokról a legfontosabb kérdésekről, amelyeket a résztvevők a konzorciummegállapodásokban várhatóan szabályozni fognak.
24. cikk
Koordinátor
(1) A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok koordinátort jelölnek ki maguk közül, aki e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel és a támogatási megállapodással összhangban:
a)
figyelemmel kíséri, hogy a közvetett cselekvés résztvevői teljesítik-e kötelezettségeiket;
b)
ellenőrzi, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek-e a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek;
c)
átveszi és szétosztja a Közösség pénzügyi hozzájárulását, a konzorciummegállapodással és a támogatási megállapodással összhangban;
d)
vezeti, illetőleg elkészíti a Közösség pénzügyi hozzájárulása szempontjából lényeges nyilvántartásokat és pénzügyi elszámolásokat, továbbá tájékoztatja a Bizottságot a Közösség pénzügyi hozzájárulásának a 23. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és a 35. cikkel összhangban végrehajtott szétosztásáról;
e)
közvetítői szerepet lát el a résztvevők közötti hatékony és korrekt párbeszéd érdekében, valamint rendszeresen beszámol a résztvevőknek és a Bizottságnak a projekt előrehaladásáról.
(2) A koordinátor személyét meg kell jelölni a támogatási megállapodásban.
Új koordinátor kijelöléséhez a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.
25. cikk
A konzorcium összetételének megváltozása
(1) A közvetett cselekvések résztvevői a konzorciummegállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban megállapodhatnak új résztvevő csatlakozásáról vagy valamely résztvevő részvételének megszűnéséről.
(2) A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz.
(3) Egyedi esetekben, ha a támogatási megállapodás úgy rendelkezik, a konzorcium versenyfelhívást tesz közzé, és azt a szakosodott tájékoztatási eszközökön, különösen a keretprogram internetes oldalain, szakmai sajtótermékeken és kiadványokon, valamint a tagállamok és a társult országok által tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül széles körben terjeszti.
A konzorcium a pályázatokat a 14. és a 16. cikkben előírt elvek alapján, az eredeti cselekvésre irányadó kritériumoknak megfelelően, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.
(4) A konzorcium bármely, az összetételének megváltoztatására irányuló javaslatról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.
Ha az összetétel megváltoztatásával együtt a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaira is javaslatot tesz, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.
5. Alszakasz
A programok és a közvetett cselekvések nyomon követése és értékelése, tájékoztatás
26. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1) A Bizottság - a 18. cikkben említett támogatásimegállapodás-mintának megfelelően a projekt előrehaladásáról benyújtott rendszeres jelentések alapján - nyomon követi a közvetett cselekvések végrehajtását.
A Bizottság nyomon követi különösen a 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében benyújtott, az új információk és jogok felhasználására és terjesztésére vonatkozó tervek végrehajtását.
Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködését.
(2) A Bizottság létrehoz és fenntart egy olyan információs rendszert, amely a keretprogram teljes egészére kiterjedően lehetővé teszi az (1) bekezdésben előírt nyomon követés hatékony és következetes végrehajtását.
A Bizottság - a 3. cikkre is figyelemmel - minden megfelelő eszközzel tájékoztatást nyújt a finanszírozott projektekről.
(3) A 2012/93/Euratom határozat 6. cikkében előírt nyomon követés és értékelés során az e rendelet alkalmazásához kapcsolódó szempontokat is figyelembe kell venni, és foglalkozni kell a költségkalkulációs rendszerben a Közösség hetedik keretprogramjához képest bekövetkezett változások költségvetési, valamint a résztvevők adminisztratív terheit érintő hatásaival.
(4) A Bizottság a 16. cikkel összhangban a keretprogramban és annak egyedi programjaiban előírt értékelésekben való közreműködés, valamint - amennyiben szükségesnek ítéli - a korábbi keretprogramok értékelése céljából független szakértőket jelöl ki.
(5) A Bizottság a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből olyan csoportokat hozhat létre, amelyek tanácsadással szolgálnak a Közösség kutatáspolitikájának tervezésével és végrehajtásával kapcsolatban.
27. cikk
Tájékoztatás
(1) A Bizottság a 3. cikkre is figyelemmel kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, az egyes közvetett cselekvések keretében elvégzett tevékenységből eredő új információkkal és jogokkal kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)
a kérdéses információ közérdeket szolgál;
b)
a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információ visszatartására.
(2) Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás semmilyen körülmények között nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását.
A tájékoztatás címzettje mindazonáltal köteles a kapott információt bizalmasan kezelni, kivéve akkor, ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül vagy azt a résztvevők nyilvánosságra hozzák, vagy ha a kérdéses információt a résztvevők a bizalmasságra vonatkozó korlátozás nélkül bocsátották a Bizottság rendelkezésére.
3. SZAKASZ
A közösség pénzügyi hozzájárulása
1. Alszakasz
Finanszírozási jogosultság és a támogatás formái
28. cikk
Finanszírozási jogosultság
(1) A Közösségtől pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a közvetett cselekvésben részt vevő:
a)
bármely, a tagállamok vagy a társult országok valamelyikében székhellyel rendelkező vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany;
b)
bármely nemzetközi európai érdekszervezet.
(2) Nemzetközi európai érdekszervezetnek nem minősülő nemzetközi szervezet vagy nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén a Közösség akkor nyújthat pénzügyi hozzájárulást, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül:
a)
a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik;
b)
a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett cselekvés végrehajtásához;
c)
a hozzájárulás lehetőségéről a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy bármely más megegyezés rendelkezik.
29. cikk
A támogatás formái
A Közösség által a 2012/93/Euratom határozat II. mellékletében meghatározott támogatások céljából nyújtott pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek teljes vagy részleges megtérítésén kell alapulnia.
A Közösség pénzügyi hozzájárulása öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységre vetített költségskála alkalmazását is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással vagy átalányösszegek szerinti finanszírozással együttesen is alkalmazható. A Közösség pénzügyi hozzájárulása ösztöndíj vagy díj formájában is adható.
A munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban meg kell határozni a támogatásnak az érintett cselekvésekben alkalmazandó formáit.
30. cikk
A támogatható költségek megtérítése
(1) A támogatás formájában finanszírozott közvetett cselekvésekhez a résztvevők kötelesek társfinanszírozást biztosítani.
A Közösség által a támogatható költségek megtérítése formájában nyújtott pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget.
(2) A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor figyelembe kell venni a bevételeket.
(3) A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:
a)
ténylegesek;
b)
a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a végső jelentések költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik;
c)
megállapításuk a résztvevő szokásos számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés céljainak és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;
d)
szerepelnek a résztvevő könyvelésében, valamint harmadik fél hozzájárulása esetén a harmadik fél könyvelésében is;
e)
nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeli veszteségekre és kiadásokra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más uniós projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pontban meghatározott feltételeknek.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában átlagos személyi költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.
(4) A Közösség pénzügyi hozzájárulását a teljes közvetett cselekvés költségei alapján kell kiszámítani, a költségek megtérítésének azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségeken kell alapulnia.
31. cikk
Közvetlen támogatható költségek és közvetett támogatható költségek
(1) A támogatható költségeket a cselekvéshez közvetlenül társítható költségek (a továbbiakban: a közvetlen támogatható költségek) és adott esetben a cselekvéshez közvetlenül nem társítható, de a cselekvéshez társítható közvetlen támogatható költségekkel közvetlen összefüggésben felmerülő költségek (a továbbiakban: a közvetett támogatható költségek) alkotják.
(2) A résztvevők költségeinek megtérítése közvetlen és közvetett támogatható költségeik alapján történik.
A 30. cikk (3) bekezdése c) pontjának megfelelően a résztvevők a közvetett támogatható költségük kiszámítására egyszerűsített módszert alkalmazhatnak, amennyiben ez összhangban áll szokásos számviteli és gazdálkodási elveikkel és gyakorlatukkal. A támogatásimegállapodás-mintában meg kell határozni az e tekintetben követendő elveket.
(3) A támogatási megállapodás - különösen koordinációs és támogatási cselekvések, valamint esetenként a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések esetében - a közvetett támogatható költségek megtérítését az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek meghatározott százalékában korlátozhatja.
(4) A (2) bekezdéstől eltérve a közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhat átalányfinanszírozást, amelynek összegét az alvállalkozói szerződésekre és a harmadik felek költségeinek megtérítésére fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított összes közvetlen támogatható költségből kell meghatározni.
A Bizottság a költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban, a tényleges közvetett költségek lehető legpontosabb közelítése alapján megfelelő átalányfinanszírozási rátákat állapít meg.
(5) A 32. cikkben említett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket magukban foglaló finanszírozási rendszerekben részt vevő nonprofit közszervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek és kkv-k, amennyiben az adott cselekvésre vonatkozóan nem képesek teljes bizonyossággal meghatározni tényleges közvetett költségeiket, dönthetnek úgy, hogy az összes közvetlen támogatható költség 60 %-ának megfelelő összegű átalányfinanszírozást választják.
(6) A támogatásimegállapodás-mintának valamennyi átalányfinanszírozási rátát tartalmaznia kell.
32. cikk
A támogatás felső korlátja
(1) Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.
Nonprofit közszervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek és kkv-k esetében azonban a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 75 %-át fedezheti.
(2) Demonstrációs tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.
(3) Koordinációs és támogatási cselekvéssel, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvéssel támogatott tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.
(4) Irányítási tevékenység esetén - a pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolásokat is beleértve -, valamint az (1), a (2) és a (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.
Az első albekezdésben említett egyéb tevékenységek közé tartozik többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató finanszírozási rendszerek hatálya alá nem tartozó cselekvések keretében végzett képzés, a koordináció, a hálózatépítés és a terjesztés.
(5) Az (1)-(4) bekezdés alkalmazásában a Közösség pénzügyi hozzájárulásának meghatározásához a támogatható költségeket és a bevételeket kell figyelembe venni.
(6) Az (1)-(5) bekezdést azokra a közvetett cselekvésekre is értelemszerűen alkalmazni kell, amelyek teljes egészében átalányfinanszírozás vagy átalányösszegek formájában részesülnek a Közösség támogatásában.
33. cikk
A támogatható költségek bejelentése és könyvvizsgálói hitelesítése
(1) A költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban, szükség szerint pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolással együtt szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a Bizottságnak a támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és a közvetett cselekvésekkel összefüggésben felmerülő bevételekről.
A jelentésben meg kell jelölni és a cselekvés végeztével igazolással meg kell erősíteni, ha a kérdéses cselekvéshez társfinanszírozás kapcsolódik.
(2) A költségvetési rendelettől és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettől eltérve pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolást csak akkor kötelező benyújtani, ha a résztvevő számára a közvetett cselekvés kapcsán teljesített időközi kifizetések és egyenlegkifizetések együttes összege eléri vagy meghaladja a 375 000 EUR-t.
Ha a közvetett cselekvés időtartama két év vagy annál rövidebb, akkor a résztvevő legfeljebb egy pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolás benyújtására kötelezhető, a projekt végeztével.
Nem kell pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolást benyújtani, ha a közvetett cselekvés költségeinek megtérítése teljes egészében átalányösszegek vagy átalányfinanszírozás formájában történik.
(3) A közszervezetek, a kutatószervezetek, valamint a közép- és a felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben előírt, pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik.
34. cikk
Kiválósági hálózatok
(1) A munkaprogramban meg kell határozni a kiválósági hálózatoknak nyújtandó támogatás formáit.
(2) Ha a kiválósági hálózatnak a Közösség átalányösszeg formájában nyújt pénzügyi hozzájárulást, akkor e hozzájárulás összegét a kiválósági hálózatban részt vevő kutatók száma és a cselekvés időtartama alapján kell meghatározni. Az átalányösszeg meghatározása céljából évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni.
Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban kiigazíthatja.
(3) A munkaprogramban meg kell határozni az átalányösszeg felső korlátjának kiszámítása céljából figyelembe vehető maximális résztvevő- és - szükség esetén - kutatószámot. A kiválósági hálózatnak ugyanakkor szükség esetén a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásakor figyelembe vettnél több résztvevője is lehet.
(4) A pénzügyi hozzájárulást részletekben kell kifizetni.
A részleteket a közös tevékenységi program végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.
2. Alszakasz
Kifizetés, szétosztás, behajtás és garanciák
35. cikk
Kifizetés és szétosztás
(1) A Közösség pénzügyi hozzájárulását a koordinátoron keresztül, indokolatlan késedelem nélkül kell kifizetni a résztvevőknek.
(2) A koordinátor köteles olyan nyilvántartást vezetni, amelyből bármikor megállapítható, hogy a Közösség által nyújtott finanszírozásból melyik résztvevő mekkora részt kapott.
A koordinátor ezt az információt kérésre köteles a Bizottság rendelkezésére bocsátani.
36. cikk
Behajtás
A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban behajtási határozatot hozhat.
37. cikk
Kockázatfedezési mechanizmus
(1) Minden egyes résztvevő pénzügyi felelőssége - a (2)-(5) bekezdésre is figyelemmel - saját tartozására korlátozódik.
(2) A Közösség számára fizetendő összegek behajtásának elmaradásával kapcsolatos kockázatok kezelése érdekében a Bizottság a melléklettel összhangban résztvevői garanciaalapot (a továbbiakban: Alap) hozott létre és működtet.
Az Alap által eredményezett kamatjövedelmet hozzá kell adni az Alaphoz, és az - a melléklet 4. pontjának sérelme nélkül - kizárólag a melléklet 3. pontjában foglalt célokat szolgálhatja.
(3) A támogatott közvetett cselekvés résztvevője által az Alaphoz nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg a résztvevő számára a Közösség által nyújtandó pénzügyi hozzájárulás 5 %-át. Azt az összeget, amellyel a résztvevő hozzájárult az Alaphoz, a cselekvés végén a koordinátoron keresztül - a (4) bekezdésre is figyelemmel - vissza kell fizetni a résztvevőnek.
(4) Ha az Alap által eredményezett kamatjövedelem nem elégséges a Közösség számára fizetendő összegek fedezéséhez, a Bizottság a résztvevőnek visszafizetendő összegből levonhatja a résztvevőnek a Közösség által nyújtott pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 1 %-át.
(5) A (4) bekezdés szerinti levonás nem alkalmazható a közszervezetekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és a felsőfokú oktatási intézményekre.
(6) Hacsak nem állnak fenn olyan kivételes körülmények, hogy a rendelkezésre álló információk alapján megalapozottan kétségbe vonhatók valamely résztvevő pénzügyi képességei, a Bizottság előzetesen kizárólag a koordinátorok, valamint a közvetett cselekvéshez a Közösségtől 500 000 EUR-t meghaladó összegű pénzügyi hozzájárulást igénylő, az (5) bekezdésben nem említett résztvevők pénzügyi képességeit ellenőrzi.
(7) Az Alapot úgy kell tekinteni, hogy az a költségvetési rendelet alkalmazásában elegendő garanciát képez. A résztvevőktől további garancia vagy biztosíték nem kérhető és nem követelhető meg.
III. FEJEZET
TERJESZTÉS, FELHASZNÁLÁS ÉS HOZZÁFÉRÉSI JOGOK
1. SZAKASZ
Új információk és jogok
38. cikk
A fúziósenergia-kutatásra vonatkozó különös szabályok
Az e fejezetben megállapított szabályokat a IV. fejezetben „A fúziósenergia-kutatás” tematikus területen végzett tevékenységekre megállapított különös szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.
1. Alszakasz
Tulajdonjog
39. cikk
Tulajdonjog az új információk és jogok felett
(1) A (3) bekezdésben meghatározottakon kívüli közvetett cselekvések keretében végzett munkából származó új információk és jogok azon résztvevő tulajdonát képezik, amelynek munkájából származnak.
(2) Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb, számára munkát végző személy az új információkkal és jogokkal kapcsolatban jogosult jogokra igényt tartani, a résztvevő köteles biztosítani, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségeivel összeegyeztethető módon gyakorolhatók legyenek.
(3) Az új információk és jogok a Közösség tulajdonát képezik:
a)
a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvések esetében;
b)
a független szakértőkkel kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvések esetében.
40. cikk
Közös tulajdonú új információk és jogok
(1) Ha az új információk és jogok több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor a kérdéses új információk és jogok az érintett résztvevők közös tulajdonát képezik.
Az érintett résztvevők az említett közös tulajdonjog megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről kötelesek a támogatási megállapodás feltételeivel összhangban megállapodást kötni egymással.
(2) Ha a közös tulajdonnal rendelkező résztvevők a közös tulajdonra vonatkozó megállapodást még nem kötötték meg, mindegyikük jogosult a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik feleknek, ha betartja a következő feltételeket:
a)
a többi tulajdonostársat előzetesen értesíti;
b)
a többi tulajdonostársnak méltányos és ésszerű ellentételezést ad.
(3) A Bizottság kérésre iránymutatást ad a közös tulajdonra vonatkozó megállapodásban rendezendő kérdésekről.
41. cikk
Új információk és jogok átruházása
(1) Az új információk és jogok tulajdonosa - az e cikk (2)-(5) bekezdésében és a 42. cikkben foglalt feltételekkel - az új információkat és jogokat másik jogalanyra átruházhatja.
(2) Ha valamely résztvevő az új információk és jogok feletti tulajdonjogát átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosra az érintett új információkkal és jogokkal kapcsolatos kötelezettségeit is át kell ruháznia, beleértve az esetleges további tulajdonosokra való átruházásukra vonatkozó kötelezettséget is.
(3) Titoktartási kötelezettségére is figyelemmel, ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell adnia, akkor erről köteles előzetesen értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új ismeretek új tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján őket megillető hozzáférési jogok gyakorolásához szükséges információt is.
A többi résztvevő azonban írásos megállapodásban lemondhat az előzetes értesítéshez való jogáról minden olyan esetre nézve, amikor egy adott résztvevő a tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre átruházza.
(4) A (3) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően bármely másik résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azzal az indokkal, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogait.
Ha bármely másik résztvevő igazolja, hogy a tulajdonjog-átruházás hátrányosan befolyásolná jogait, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak egymással.
(5) A támogatási megállapodás szükség szerint előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell a tulajdonjog olyan harmadik félre történő átruházására vagy használati engedély olyan harmadik félnek történő megadására irányuló esetleges szándékról, amelynek székhelye olyan harmadik országban van, amely nem társult országa a keretprogramnak.
42. cikk
Az európai versenyképesség megőrzése, a tagállamok védelmi érdeke és etikai alapelvek
A Bizottság kifogással élhet az új információk és jogok tulajdonjogának vagy az új információkra és jogokra vonatkozó használati engedélynek a keretprogramhoz nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező harmadik felek részére történő átruházásával, illetőleg megadásával szemben, ha úgy véli, hogy az nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdekeknek vagy a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke szerinti védelmi érdekeinek, vagy összeegyeztethetetlen etikai alapelvekkel.
Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházása vagy a használati engedély megadása mindaddig nem történhet meg, ameddig a Bizottság meg nem bizonyosodik afelől, hogy sor került megfelelő védintézkedések meghozatalára.
2. Alszakasz
Oltalom, közzététel, terjesztés és felhasználás
43. cikk
Az új információk és jogok oltalma
Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új információk és jogok tulajdonosa - saját jogos érdekeinek, valamint az érintett közvetett cselekvés többi résztvevője jogos érdekeinek, ezen belül különösen kereskedelmi érdekeinek kellő figyelembevételével - köteles gondoskodni az új ismeretek és jogok megfelelő és hatékony oltalmáról.
Ha egy résztvevő, aki az új információknak és jogoknak nem tulajdonosa, a saját jogos érdekére hivatkozik, bármikor tudnia kell bizonyítani, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.
Ha az új információk és jogok ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmasak, és tulajdonosuk nem gondoskodik oltalmukról és a 41. cikknek megfelelően az új információkat és jogokat és az azokkal járó kötelezettségeket nem ruházza át más résztvevőre, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyra vagy tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező bármely más harmadik félre, akkor a Bizottság tájékoztatásáig terjesztési tevékenység nem folytatható.
A Bizottság ilyen esetekben az érintett résztvevő beleegyezésével átveheti a szóban forgó új információk és jogok tulajdonjogát, és intézkedéseket hozhat megfelelő és hatékony oltalmukra. Az érintett résztvevő csak akkor tagadhatja meg beleegyezését, ha igazolni tudja, hogy jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvednének.
44. cikk
A Közösség pénzügyi támogatásának megjelölése
Az új információkkal és jogokkal kapcsolatban megjelenő minden kiadványban, minden, a résztvevők által vagy nevében benyújtott szabadalmi bejelentésben és minden egyéb terjesztés során - akár vizuális eszközök útján is - hivatkozni kell arra, hogy a szóban forgó új információk és jogok a Közösség pénzügyi támogatása segítségével jöttek létre.
E hivatkozás szabályait a támogatási megállapodásban kell meghatározni.
45. cikk
Felhasználás és terjesztés
(1) A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új információkat és jogokat felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról.
(2) Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni a tulajdonukban lévő új információk és jogok lehető leggyorsabb terjesztéséről. Ennek elmaradása esetén a Bizottság a Szerződés 12. cikke értelmében jogosult az új információk és jogok terjesztésére.
A támogatási megállapodás erre vonatkozóan határidőket állapíthat meg.
(3) A terjesztést a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok oltalmával, a titoktartási kötelezettségekkel, az új információk és jogok tulajdonosának jogos érdekeivel és a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke értelmében vett védelmi érdekeivel összeegyeztethető módon kell végezni.
(4) Minden egyes terjesztési tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt.
Az értesítést követően bármely érintett résztvevő kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztési tevékenységre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.
2. SZAKASZ
Hozzáférési jogok a meglévő és az új információkhoz és jogokhoz
46. cikk
Meglévő információk és jogok
A résztvevők írásos megállapodásban meghatározhatják azokat a meglévő információkat és jogokat, amelyekre a közvetett cselekvés végrehajtásához szükség van, és adott esetben bizonyos meglévő információkat és jogokat kizárhatnak.
47. cikk
Alapelvek
(1) A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell benyújtani.
(2) Az új információk és jogok, illetve a meglévő információk és jogok tulajdonosának beleegyezése nélkül a hozzáférési jogok nem jogosítanak használati engedély kiadására.
(3) Új vagy meglévő információkra és jogokra vonatkozóan kizárólagos engedély azzal a feltétellel adható, hogy az összes többi résztvevő írásban megerősíti, hogy lemond az azokra vonatkozó hozzáférési jogáról.
(4) A (3) bekezdés sérelme nélkül a résztvevők vagy harmadik felek számára új vagy meglévő információk és jogok tekintetében hozzáférési jogokat biztosító megállapodásnak gondoskodnia kell arról, hogy fennmaradjon a többi résztvevő hozzáférési jogának lehetősége.
(5) A 48. és a 49. cikk, valamint a támogatási megállapodás sérelme nélkül egy adott cselekvés résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a meglévő információkra és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását.
(6) Ha egy közvetett cselekvésben valamely résztvevő részvétele megszűnik, az semmilyen módon nem érinti a kérdéses résztvevő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban meghatározott előírások és feltételek szerint hozzáférési jogokat biztosítson az adott cselekvés többi résztvevője számára.
48. cikk
Közvetett cselekvés végrehajtását szolgáló hozzáférési jogok
(1) Az új információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van.
Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) A meglévő információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására.
Ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás előtt az összes résztvevő eltérő értelmű megállapodást nem kötött, ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.
49. cikk
A felhasználást szolgáló hozzáférési jogok
(1) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, az ugyanazon közvetett cselekvés résztvevőit megilletik az új információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok.
Ezeket a hozzáférési jogokat - megállapodás alapján - vagy méltányos és ésszerű feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, az ugyanazon közvetett cselekvés résztvevőit megilletik a meglévő információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok megadására.
Ezeket a hozzáférési jogokat - megállapodás alapján - vagy méltányos és ésszerű feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.
(3) Ha a támogatási megállapodás vagy a konzorciummegállapodás másként nem rendelkezik, az új információkra és jogokra, illetve a meglévő információkra és jogokra vonatkozó, az (1) és a (2) bekezdés szerinti hozzáférési jogok a tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyokat is megilletik ugyanazon feltételek mellett, mint azokat a résztvevőket, amelyekkel fennálló jogviszonyuk alapján ezek a jogalanyok kapcsolt jogalanynak minősülnek.
(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés szerinti hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel azt követően igényelhetők, hogy a következő események valamelyike bekövetkezett:
a)
a közvetett cselekvés véget ért;
b)
az adott meglévő információk és jogok vagy új információk és jogok tulajdonosának megszűnt a részvétele.
Az érintett résztvevők azonban eltérő időkorlát alkalmazásában is megállapodhatnak.
IV. FEJEZET
„A FÚZIÓSENERGIA-KUTATÁS” TEMATIKUSTERÜLETHEZ TARTOZÓ CSELEKVÉSEKBEN VALÓ RÉSZVÉTEL KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
50. cikk
Tárgy
E fejezet rendelkezéseit az egyedi programban meghatározott, „A fúziósenergia-kutatás” elnevezésű tematikus területen végzett tevékenységekre kell alkalmazni. Ha e fejezet rendelkezései és a II. vagy a III. fejezet rendelkezései eltérő szabályt állapítanak meg, akkor az e fejezetben megállapított szabályt kell alkalmazni.
51. cikk
A fúziósenergia-kutatás végrehajtása
„A fúziósenergia-kutatás” tematikus területen folytatott tevékenységek végrehajthatók az alábbi keretek közt meghatározott terjesztési és felhasználási szabályok és eljárások alapján:
a)
a Közösség és tagállamok vagy társult országok, illetőleg a Közösség és tagállamok vagy társult országok jogalanyai között létrejött társulási szerződések;
b)
az egyrészről a Közösség, másrészről a tagállamokban és a társult országokban lévő vagy ilyen országok nevében eljáró szervezetek között létrejött európai fúziós fejlesztési megállapodás;
c)
a Szerződés II. címének 5. fejezete alapján a Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktorral (ITER) összefüggésben létrehozott ITER Európai Közös Vállalkozás;
d)
harmadik országokkal megkötött nemzetközi együttműködési megállapodások és az ilyen megállapodásokkal létrehozott jogalanyokkal megkötött nemzetközi együttműködési megállapodások, ideértve különösen az ITER-megállapodást és a tágabb megközelítés keretében létrejött megállapodást;
e)
a Közösség és a társult szervezetek között létrejött bármely más többoldalú megállapodás, ideértve különösen a személyzet mobilitásáról szóló megállapodást;
f)
a tagállamok vagy a keretprogramhoz társult harmadik országok társulási szerződésessel nem rendelkező szerveivel a fúziósenergia-kutatás előmozdítása és az ahhoz való hozzájárulás biztosítása érdekében folytatott, költségmegosztáson alapuló cselekvések.
52. cikk
A Közösség pénzügyi hozzájárulása
(1) Az 51. cikk a) pontjában említett társulási szerződésekben és az 51. cikk f) pontjában említett költségmegosztáson alapuló cselekvésekben meg kell határozni a hatályuk alá tartozó tevékenységekhez nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás szabályait.
A Közösség pénzügyi hozzájárulásának a társulási szerződésben meghatározott éves összege nem lehet nagyobb a társulás azon kiadásainak 20 %-ánál, amelyek a társulás éves munkaprogramjában meghatározott tevékenységek kapcsán a Közösség hetedik keretprogramja és a keretprogram teljes időtartama alatt felmerülnek.
(2) A 2012/94/Euratom határozat 7. cikkében említett, a fúziós program céljára létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság finanszírozhatja:
a)
a társulási szerződések alapján, 40 %-ot meg nem haladó mértékben: a társulásban részt vevő felek részvételével működő olyan konkrét, együttműködésen alapuló projektek kiadásait, amelyeket a tanácsadó bizottság elsőbbségi támogatásra javasolt és a Bizottság jóváhagyott; az elsőbbségi támogatást elsősorban az ITER/DEMO szempontjából fontos cselekvésekre kell összpontosítani, kivéve a korábbi keretprogramok során már elsőbbségi projektté nyilvánított projektek esetében;
b)
az európai fúziós fejlesztési megállapodás alapján (a beszerzéseket is beleértve) vagy az 51. cikk c) pontjában említett közös vállalkozás keretében végrehajtott cselekvéseket;
c)
a személyzet mobilitásáról szóló megállapodás keretében végrehajtott cselekvéseket.
(3) A (2) bekezdés a) vagy b) pontja alapján pénzügyi hozzájárulásban részesülő projektek és cselekvések esetében az érintett berendezéseken végzett kísérletekben az 51. cikk a) és b) pontjában említett valamennyi jogalany jogosult részt venni.
(4) Az 51. cikk d) pontjában említett nemzetközi együttműködési megállapodások valamelyike alapján végzett cselekvésekhez a Közösség által nyújtott pénzügyi hozzájárulást a megállapodásban rögzített feltételekkel összhangban kell meghatározni vagy a megállapodással létrehozott jogalanynak kell meghatároznia. A megállapodásban való részvétel és a megállapodás alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulás rendelkezésre bocsátása céljából a Közösség bármely arra alkalmas jogalanyon keresztül eljárhat.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
53. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.