ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1194/2011/EU
ze dne 16. listopadu 2011,
kterým se zavádí opatření Evropské unie pro označení „Evropské dědictví“
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Lepší pochopení a docenění významu společného, a přesto rozmanitého dědictví, zejména mezi mladými lidmi, by přispělo k upevnění pocitu sounáležitosti s Unií a k posílení mezikulturního dialogu. Proto je důležité podporovat rozsáhlejší přístup ke kulturnímu dědictví a zdůrazňovat jeho evropský rozměr.
(3)
Smlouva o fungování EU rovněž zavádí občanství Unie, které doplňuje občanství jednotlivých členských států a je důležitým prvkem zajištění a posílení procesu evropské integrace. Aby občané evropskou integraci plně podpořili, měl by být kladen větší důraz na jejich společné hodnoty, dějiny a kulturu jako klíčové prvky jejich členství ve společnosti založené na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv, kulturní a jazykové rozmanitosti, tolerance a solidarity.
(4)
Dne 28. dubna 2006 byla v Granadě ve Španělsku zahájena mezivládní iniciativa týkající se označení „Evropské dědictví“ (dále jen „mezivládní iniciativa“).
(5)
Dne 20. listopadu 2008 přijala Rada závěry (3) s cílem přeměnit mezivládní iniciativu v opatření Unie (dále jen „opatření“), přičemž vyzvala Komisi, aby jí předložila návrh na zavedení označení „Evropské dědictví“ v rámci Unie (dále jen „označení“), v němž budou upřesněny praktické postupy realizace tohoto projektu.
(6)
Veřejná konzultace a posouzení dopadů provedené Komisí potvrdily přínos mezivládní iniciativy, avšak zdůraznily, že je třeba ji dále rozvinout, aby byl plně využit její potenciál, a že zapojení Unie by pro ni mohlo znamenat jednoznačnou přidanou hodnotu a pomoci jí kvalitativně se posunout směrem vpřed.
(7)
Ve prospěch označení by měly být využity zkušenosti, které byly získány v rámci mezivládní iniciativy.
(8)
Označení by mělo usilovat o přidanou hodnotu a doplňkovost s ohledem na další iniciativy, jako je seznam světového dědictví Unesco, reprezentativní seznam nehmotného kulturního dědictví lidstva Unesco a „evropské kulturní trasy“ Rady Evropy. Jeho přidaná hodnota by měla být založena na přínosu vybraných pamětihodností k evropským dějinám a kultuře, včetně budování Unie, na jasném vzdělávacím rozměru, který osloví občany, zejména mladé lidi, a na vytváření sítí mezi pamětihodnostmi, které umožní výměnu zkušeností a osvědčených postupů. Opatření by mělo být zaměřeno především na propagaci pamětihodností a přístup k nim a rovněž na kvalitu nabízených informací a aktivit, a nikoli na zachování pamětihodností, které by mělo být zaručeno stávajícími ochrannými režimy.
(9)
Kromě upevnění pocitu sounáležitosti evropských občanů s Unií a podnícení mezikulturního dialogu by opatření mohlo přispět také ke zvýšení hodnoty a zviditelnění kulturního dědictví, k posílení úlohy dědictví v hospodářském a udržitelném rozvoji regionů, zejména prostřednictvím kulturního cestovního ruchu, k posilování synergií mezi kulturním dědictvím a soudobou tvorbou a tvořivostí a obecněji k podpoře demokratických hodnot a lidských práv, na nichž je založena evropská integrace.
(10)
Tyto cíle jsou plně v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise nazvaném „Sdělení o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě“, mezi něž patří i podpora kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu a kultury, která je katalyzátorem tvořivosti.
(11)
Je velmi důležité, aby označení bylo udělováno na základě společných, jasných a transparentních kritérií a postupů, a to i během prvních dvou roků výběru, kdy by se měla uplatňovat přechodná ustanovení.
(12)
Řízení pro výběr pamětihodností, na které se vztahuje toto opatření, by mělo probíhat ve dvou fázích. Nejdříve by měl být proveden předběžný výběr pamětihodností na vnitrostátní úrovni. Ve vhodných případech by členské státy mohly zapojit místní a regionální orgány. Poté by se měl uskutečnit výběr na úrovni Unie. Každá pamětihodnost, které bylo uděleno označení, by měla být monitorována, aby se zaručilo, že i nadále splňuje kritéria stanovená pro označení.
(13)
V rámci prvního hodnocení tohoto opatření by mělo být posouzeno možné rozšíření jeho územní oblasti působnosti.
(14)
V případě jasné tematické spojitosti mezi několika pamětihodnostmi, které se nacházejí v jednom členském státě, by toto opatření mělo umožňovat podávání společných žádostí. Takové společné žádosti by měly zahrnovat přiměřený počet zúčastněných pamětihodností a v porovnání s žádostmi týkajícími se stejných pamětihodností podanými samostatně by měly prokázat přidanou hodnotu z celoevropského hlediska.
(15)
Stejně tak by z důvodu nadnárodního rozměru určitých pamětihodností toto opatření mělo umožňovat podávání společných žádostí, a to jak pro pamětihodnosti, které se nacházejí v různých členských státech, ale zaměřují se na jedno konkrétní téma, tak pro pamětihodnost, která se nachází na území nejméně dvou členských států.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí, a zejména ustanovení týkajících se určování pamětihodností, kterým má být uděleno označení, odejmutí označení a formálního vzdání se označení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(17)
Administrativní opatření pro označení by v souladu se zásadou subsidiarity měla být jednoduchá a flexibilní.
(18)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, zejména z důvodu potřeby nových společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro označení a výraznější koordinace mezi členskými státy, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení
Zavádí se opatření Evropské unie (dále jen „opatření“) nazvané „označení Evropské dědictví“ (dále jen „označení“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„pamětihodnostmi“ památky, přírodní, podvodní, archeologické, průmyslové nebo městské pamětihodnosti, kulturní krajiny, památná místa, kulturní statky a objekty a nehmotné dědictví, které se váže k určitému místu, včetně soudobého dědictví;
2)
„nadnárodní pamětihodností“
a)
několik pamětihodností nacházejících se v různých členských státech, které se zaměřují na jedno určité téma s cílem podat společnou žádost, nebo
b)
jedna určitá pamětihodnost, která se nachází na území alespoň dvou členských států;
3)
„národní tematicky vázanou pamětihodností“ několik pamětihodností nacházejících se v témže členském státě, které se zaměřují na konkrétní téma s cílem podat společnou žádost.
Článek 3
Cíle
1. Opatření přispívá k těmto obecným cílům:
a)
upevnit pocit sounáležitosti evropských občanů, a zejména mladých lidí, s Unií na základě společných hodnot a prvků evropských dějin a kulturního dědictví a docenit význam národní a regionální rozmanitosti;
b)
posílit mezikulturní dialog.
2. Za účelem dosažení cílů stanovených v odstavci 1 toto opatření usiluje o dosažení těchto dílčích cílů:
a)
vyzdvihnout symbolickou hodnotu pamětihodností, které sehrály významnou úlohu v dějinách a kultuře Evropy nebo při budování Unie, a tyto pamětihodnosti více zviditelnit;
b)
zlepšit u evropských občanů pochopení dějin Evropy a zvýšit jejich povědomí o budování Unie a o jejich společném, a přesto rozmanitém kulturním dědictví, zejména ve vztahu k demokratickým hodnotám a lidským právům, na nichž je založena evropská integrace.
3. U samotných pamětihodností se usiluje o dosažení těchto konkrétních cílů:
a)
zdůraznit jejich celoevropský význam;
b)
zvýšit povědomí evropských občanů, a zejména mladých lidí, o jejich společném kulturním dědictví;
c)
usnadnit sdílení zkušeností a výměny osvědčených postupů po celé Unii;
d)
posílit a zlepšit přístup k dědictví pro všechny, zejména pro mladé lidi;
e)
posílit mezikulturní dialog, zejména mezi mladými lidmi, prostřednictvím vzdělávání v oblasti umění, kultury a historie;
f)
podporovat synergie mezi kulturním dědictvím na jedné straně a soudobou tvorbou a tvořivostí na straně druhé;
g)
přispět k atraktivitě a hospodářskému a udržitelnému rozvoji regionů, zejména prostřednictvím kulturního cestovního ruchu.
Článek 4
Účast na opatření
Opatření se mohou dobrovolně účastnit členské státy.
Článek 5
Přidaná hodnota a doplňkovost opatření s ohledem na jiné iniciativy
Komise a členské státy zajistí přidanou hodnotu a doplňkovost opatření s ohledem na jiné iniciativy v oblasti kulturního dědictví, jako jsou seznam světového dědictví Unesco, reprezentativní seznam nehmotného kulturního dědictví lidstva Unesco a „evropské kulturní trasy“ Rady Evropy.
Článek 6
Způsobilost k udělení označení
K udělení označení jsou způsobilé pamětihodnosti ve smyslu článku 2.
Článek 7
Kritéria
1. Označení se uděluje na základě těchto kritérií (dále jen „kritéria“):
a)
Pamětihodnosti ucházející se o označení musí mít symbolickou hodnotu pro Evropu a sehrát významnou úlohu v dějinách a kultuře Evropy nebo při budování Unie. Musí být proto prokázána alespoň jedna z těchto skutečností:
i)
jejich přeshraniční nebo celoevropský charakter: jak jejich vliv a atraktivita v minulosti a přítomnosti přesáhly hranice členského státu,
ii)
jejich místo a úloha v evropských dějinách a při integraci Evropy a jejich spojitost s klíčovými evropskými událostmi, osobnostmi nebo hnutími,
iii)
jejich místo a úloha při rozvoji a prosazování společných hodnot, na nichž je založena evropská integrace.
b)
U pamětihodností ucházejících se o označení musí být předložen projekt, jehož provádění musí začít nejpozději do konce roku určení a který obsahuje všechny tyto prvky:
i)
zvyšování povědomí o celoevropském významu dané pamětihodnosti, zejména prostřednictvím vhodné informační činnosti, směrových informačních tabulí a odborné přípravy pracovníků,
ii)
pořádání vzdělávacích aktivit, zejména pro mladé lidi, které zlepší pochopení společných evropských dějin a společného, a přesto rozmanitého evropského dědictví a posílí pocit příslušnosti ke společnému prostoru,
iii)
podpora mnohojazyčnosti a usnadnění přístupu k dané pamětihodnosti použitím několika jazyků Unie,
iv)
účast na činnostech sítí pamětihodností, kterým bylo uděleno označení, za účelem výměny zkušeností a zahájení společných projektů,
v)
větší zviditelnění a zvýšení atraktivity dané pamětihodnosti v celoevropském měřítku, mimo jiné využíváním možností, které nabízejí moderní technologie a digitální a interaktivní prostředky, a snahou o součinnost s jinými evropskými iniciativami.
Kdykoli to umožňuje konkrétní povaha dané pamětihodnosti, je třeba vítat pořádání uměleckých a kulturních aktivit, které podporují mobilitu evropských kulturních pracovníků, umělců a sbírek, podněcují mezikulturní dialog a podporují vazby mezi dědictvím a soudobou tvorbou a tvořivostí.
c)
U pamětihodností ucházejících se o označení musí být předložen pracovní plán, který obsahuje všechny tyto prvky:
i)
zajištění řádné správy dané pamětihodnosti, včetně stanovení cílů a ukazatelů,
ii)
zajištění ochrany dané pamětihodnosti a jejího zachování pro budoucí generace v souladu s příslušnými ochrannými režimy,
iii)
zajištění kvality zařízení pro přijímání návštěvníků, například kvality historických prezentací, informací pro návštěvníky a směrových informačních tabulí,
iv)
zajištění přístupu pro co nejširší veřejnost, mimo jiné prostřednictvím úprav dané pamětihodnosti nebo odborné přípravy pracovníků,
v)
věnování zvláštní pozornosti mladým lidem, a to zejména tím, že jim bude poskytnut přístup k dané pamětihodnosti za zvýhodněných podmínek,
vi)
propagace dané pamětihodnosti jako udržitelné turistické destinace,
vii)
vytvoření ucelené a komplexní komunikační strategie s důrazem na celoevropský význam dané pamětihodnosti,
viii)
zajištění co nejekologičtější správy dané pamětihodnosti.
2. Pokud jde o kritéria uvedená v odstavci 1 písmenech b) a c), každá pamětihodnost se posuzuje přiměřeným způsobem s přihlédnutím k jejím charakteristickým rysům.
Článek 8
Evropský panel odborníků
1. Zřizuje se evropský panel nezávislých odborníků (dále jen „evropský panel“), který provádí výběr a monitorování na úrovni Unie. Evropský panel zajistí řádné uplatňování stanovených kritérií v případě pamětihodností ve všech členských státech.
2. Evropský panel má 13 členů, z nichž čtyři jmenuje Evropský parlament, čtyři Rada, čtyři Komise a jednoho člena Výbor regionů, v souladu se svými příslušnými postupy. Evropský panel určí svého předsedu.
3. Členové evropského panelu jsou nezávislí odborníci se značnými zkušenostmi a odbornými znalostmi v oblastech souvisejících s cíli opatření. Každý orgán a každá instituce usiluje o to, aby se jimi jmenovaní odborníci svými odbornostmi co nejvíce vzájemně doplňovali a aby bylo zajištěno jejich geograficky vyvážené zastoupení.
4. Členové evropského panelu jsou jmenováni na tři roky.
V roce 2012 však Evropský parlament jmenuje čtyři odborníky na dva roky, Rada čtyři odborníky na tři roky, Komise čtyři odborníky na jeden rok a Výbor regionů jednoho odborníka na tři roky.
5. Členové evropského panelu ohlásí jakýkoli existující nebo možný konflikt zájmů ve vztahu k určité pamětihodnosti. Pokud člen učiní takové prohlášení nebo pokud vyjde najevo střet zájmů, neúčastní se dotyčný člen hodnocení této pamětihodnosti ani jiných pamětihodností nacházejících se v dotyčném členském státě nebo v dotyčných členských státech.
6. Komise zveřejní veškeré zprávy, doporučení a oznámení evropského panelu.
Článek 9
Formulář žádosti
S cílem zajistit, aby příslušné postupy byly co nejúčelnější a nejjednodušší, vypracuje Komise na základě stanovených kritérií společný formulář žádosti (dále jen „formulář žádosti“), který bude používán pro všechny pamětihodnosti ucházející se o označení.
Článek 10
Předběžný výběr na vnitrostátní úrovni
1. Za předběžný výběr pamětihodností za účelem udělení označení odpovídají členské státy.
2. Každý členský stát může jednou za dva roky provést předběžný výběr nejvýše dvou pamětihodností.
3. Předběžný výběr vychází ze stanovených kritérií a z formuláře žádosti.
4. Každý zúčastněný členský stát stanoví vlastní postupy a vlastní časový rozvrh pro předběžný výběr v souladu se zásadou subsidiarity, přičemž usiluje o to, aby administrativní opatření byla co nejjednodušší a nejflexibilnější. Formuláře žádostí předběžně vybraných pamětihodností předloží zúčastněný členský stát Komisi do 1. března roku konání výběrového řízení, podle časového rozvrhu uvedeného v příloze.
5. Komise zveřejní úplný seznam předběžně vybraných pamětihodností a uvědomí o něm ihned po dokončení fáze předběžného výběru Evropský parlament, Radu a Výbor regionů tak, aby Evropský parlament, Rada, Výbor regionů, členské státy nebo jakákoli jiná osoba či subjekt mohly sdělit Komisi jakékoli připomínky, které by mohly ovlivnit výběr daných pamětihodností.
Článek 11
Výběr na úrovni Unie
1. Výběr pamětihodností za účelem udělení označení provádí evropský panel pod vedením Komise.
2. Evropský panel vyhodnotí žádosti předběžně vybraných pamětihodností a vybere nejvýše jednu pamětihodnost z každého členského státu. V případě potřeby si může vyžádat další informace a uspořádat návštěvy příslušných pamětihodností.
3. Výběr vychází ze stanovených kritérií a z formuláře žádosti. Evropský panel patřičně zohlední připomínky uvedené v čl. 10 odst. 5.
4. Evropský panel vydá zprávu o předběžně vybraných pamětihodnostech a nejpozději do konce roku konání výběrového řízení ji předloží Komisi. Uvedená zpráva zahrnuje doporučení pro udělení označení a obsahuje doprovodné vysvětlení závěrů evropského panelu týkajících se těch pamětihodností, které byly vybrány, a těch, které vybrány nebyly. Komise tuto zprávu neprodleně zašle pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů.
5. Pamětihodnosti ucházející se o označení, které nejsou vybrány, mohou v následujících letech podat novou žádost o předběžný výběr na vnitrostátní úrovni.
Článek 12
Nadnárodní pamětihodnosti
1. Aby byla nadnárodní pamětihodnost způsobilá k udělení označení, musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
každá zúčastněná pamětihodnost zcela splňuje stanovená kritéria;
b)
jedna ze zúčastněných pamětihodností je určena jako koordinátor, který bude společným kontaktním místem pro Komisi;
c)
žádost je podána pod společným názvem;
d)
v příslušných případech je doložena jasná tematická spojitost.
2. Žádosti se v případě nadnárodních pamětihodností řídí stejným postupem jako žádosti pro jiné pamětihodnosti. Po konzultaci mezi zúčastněnými pamětihodnostmi, do níž jsou zapojeny příslušné vnitrostátní orgány, se u každé ze zúčastněných pamětihodností vyplní formulář žádosti, který se zašle koordinátorovi. Nadnárodní pamětihodnosti jsou předběžně vybírány členským státem koordinátora v rámci početních limitů pro pamětihodnosti stanovených v čl. 10 odst. 2 a jsou navrhovány jménem všech dotčených členských států poté, co s tím tyto členské státy souhlasily.
3. Jakmile je nadnárodní pamětihodnost vybrána, označení se udělí nadnárodní pamětihodnosti jako celku a pod společným názvem.
4. Pokud určitá nadnárodní pamětihodnost splňuje všechna kritéria, bude této pamětihodnosti při výběru dána přednost.
Článek 13
Národní tematicky vázané pamětihodnosti
1. Aby byla národní tematicky vázaná pamětihodnost způsobilá k udělení označení, musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
je doložena přidaná hodnota společné žádosti z celoevropského hlediska v porovnání s žádostmi podanými samostatně;
b)
je doložena jasná tematická spojitost;
c)
každá zúčastněná pamětihodnost zcela splňuje stanovená kritéria;
d)
jedna ze zúčastněných pamětihodností je určena jako koordinátor, který bude společným kontaktním místem pro Komisi;
e)
žádost je podána pod společným názvem.
2. Žádosti se v případě národních tematicky vázaných pamětihodností řídí stejným postupem jako žádosti pro jiné pamětihodnosti. U každé ze zúčastněných pamětihodností se vyplní formulář žádosti, který se zašle koordinátorovi. Národní tematicky vázané pamětihodnosti jsou předběžně vybírány dotčeným členským státem v rámci početních limitů pro pamětihodnosti stanovených v čl. 10 odst. 2.
3. Jakmile je národní tematicky vázaná pamětihodnost vybrána, označení se udělí národní tematicky vázané pamětihodnosti jako celku a pod společným názvem.
Článek 14
Určení
1. Pamětihodnosti, kterým se udělí označení, určí Komise, přičemž řádně zohlední doporučení evropského panelu. Komise o udělení označení uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
2. Označení se uděluje na neomezenou dobu za podmínek stanovených v článku 15 a s výhradou pokračování opatření, aniž je dotčen článek 16.
Článek 15
Monitorování
1. Každá pamětihodnost, které bylo uděleno označení, je pravidelně monitorována, aby se zaručilo, že i nadále splňuje stanovená kritéria a dodržuje projekt a pracovní plán, které byly předloženy v její žádosti.
2. Jednotlivé členské státy jsou odpovědné za monitorování všech pamětihodností nacházejících se na jejich území. Za monitorování nadnárodní pamětihodnosti je odpovědný členský stát koordinátora.
3. Členské státy shromažďují všechny nezbytné informace a jednou za čtyři roky vypracují zprávu podle časového rozvrhu uvedeného v příloze. Členské státy zašlou uvedenou zprávu Komisi do 1. března roku, v němž probíhá monitorování. Komise předá tuto zprávu k posouzení evropskému panelu.
4. Do konce roku, v němž probíhá monitorování, vydá evropský panel zprávu o stavu pamětihodností, jimž bylo uděleno označení, která bude v případě potřeby obsahovat doporučení, k nimž je nutno přihlédnout v následujícím monitorovacím období.
5. Komise stanoví ve spolupráci s evropským panelem společné ukazatele pro členské státy, aby byl zajištěn jednotný přístup k monitorování.
Článek 16
Odejmutí nebo vzdání se označení
1. Pokud evropský panel zjistí, že určitá pamětihodnost již nesplňuje stanovená kritéria nebo že přestal být dodržován projekt a pracovní plán předložený v žádosti, zahájí prostřednictvím Komise dialog s dotčeným členským státem s cílem usnadnit nezbytné změny u dané pamětihodnosti.
2. Pokud do 18 měsíců od zahájení dialogu nejsou u dané pamětihodnosti nezbytné změny provedeny, uvědomí evropský panel o této skutečnosti Komisi. K oznámení je připojeno odůvodnění a zahrnuje praktická doporučení, jak situaci zlepšit.
3. Pokud do 18 měsíců od oznámení uvedeného v odstavci 2 nejsou praktická doporučení provedena, vydá evropský panel doporučení Komisi, aby bylo označení dané pamětihodnosti odejmuto.
4. Pokud evropský panel zjistí, že určitá pamětihodnost, která je součástí nadnárodní pamětihodnosti nebo národní tematicky vázané pamětihodnosti, již nesplňuje stanovená kritéria nebo že přestal být dodržován projekt a pracovní plán předložený v žádosti, použije se postup stanovený v odstavcích 1, 2 a 3. Odejmutí stanovené v tomto odstavci se vztahuje na nadnárodní pamětihodnost nebo národní tematicky vázanou pamětihodnost jako celek. V případech, v nichž není ohrožena soudržnost dané nadnárodní pamětihodnosti nebo národní tematicky vázané pamětihodnosti, však může evropský panel doporučit, aby odejmutí bylo omezeno na dotčenou zúčastněnou pamětihodnost.
5. Rozhodnutí o odejmutí označení přijímá Komise, přičemž řádně zohlední doporučení uvedené v odstavci 3. Komise o svém rozhodnutí odejmout označení uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
6. Pamětihodnosti se mohou označení kdykoli vzdát a v takových případech uvědomí dotčené členské státy, které poté uvědomí Komisi. Komise toto vzdání se označení formálně schválí a uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
Článek 17
Praktická ujednání
1. Opatření provádí Komise. Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost a kvalitu opatření;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a evropským panelem;
c)
s ohledem na cíle a kritéria stanovuje v úzké spolupráci s evropským panelem pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje podporu evropskému panelu.
2. Komise je odpovědná za šíření informací týkajících se označení a za zajištění jeho zviditelnění na úrovni Unie, zejména vytvořením a provozováním zvláštních internetových stránek. Komise rovněž zajistí, aby bylo pro toto označení vytvořeno logo.
3. Komise podporuje činnosti zaměřené na vytváření sítí pamětihodností, kterým bylo uděleno označení.
4. Činnosti podle odstavců 2 a 3 tohoto článku a náklady na činnost evropského panelu jsou financovány prostřednictvím finančního krytí stanoveného v článku 20.
Článek 18
Hodnocení
1. Komise zajistí externí a nezávislé hodnocení opatření. Toto hodnocení proběhne jednou za šest let podle časového rozvrhu uvedeného v příloze a posoudí všechny aspekty, včetně účinnosti procesů souvisejících s prováděním opatření, počtu pamětihodností, dopadů opatření, rozšíření jeho územní oblasti působnosti a toho, jak by bylo možné je zlepšit a zda by mělo pokračovat.
2. Komise předloží zprávu o hodnocení stanoveném v odstavci 1 Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů do šesti měsíců od jeho dokončení a případně k ní přiloží příslušné návrhy.
Článek 19
Přechodná ustanovení
1. Členské státy, které se neúčastnily mezivládní iniciativy týkající se označení „Evropské dědictví“ z roku 2006 (dále jen „mezivládní iniciativa“), mají možnost předběžně vybrat v roce 2013 až čtyři pamětihodnosti pro udělení označení.
2. Členské státy, které se účastnily mezivládní iniciativy, mají možnost předběžně vybrat v roce 2014 až čtyři pamětihodnosti pro udělení označení. Mohou navrhovat pamětihodnosti, kterým již bylo uděleno označení v rámci mezivládní iniciativy.
3. Všechny pamětihodnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou posuzovány evropským panelem na základě stejných kritérií a řídí se stejným postupem, jež platí pro ostatní pamětihodnosti.
4. Pokud některá z pamětihodností uvedených v odstavcích 1 a 2 nesplňuje stanovená kritéria nebo pokud jsou zapotřebí další informace, zahájí evropský panel prostřednictvím Komise dialog s příslušným členským státem s cílem posoudit, zda lze žádost před přijetím rozhodnutí vylepšit. V případě potřeby lze uspořádat návštěvy příslušné pamětihodnosti.
Článek 20
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí na provádění opatření v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 činí 650 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1194/2011/EU HATÁROZATA
(2011. november 16.)
az Európai Örökség címre vonatkozó európai uniós fellépés létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően;
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) célja, hogy Európa népei között egyre szorosabb egység jöjjön létre, és többek között azt a feladatot ruházza az Unióra, hogy járuljon hozzá a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. E tekintetben az Unió - szükség esetén - támogatja és kiegészíti a tagállamok azon tevékenységeit, amelyeket az európai népek kultúrájának és történelmének szélesebb körű megismertetése és terjesztése céljából végeznek.
(2)
Ha az európai polgárok - és különösen a fiatalok - mélyebben megértik és értékelik közös, mégis eltérő kulturális örökségüket, az segíthet megerősíteni az Unióhoz tartozás érzését, és jótékony hatást gyakorolhat a kultúrák közötti párbeszédre. Fontos ezért, hogy a kulturális örökség megismerhetőbbé váljon, és jobban érvényesüljön európai vetülete.
(3)
Az EUMSZ létrehozza továbbá az uniós polgárságot, amely kiegészíti az adott nemzeti állampolgárságot, és az európai integrációs folyamat megóvásának és megerősítésének fontos eleme. Ahhoz, hogy a polgárok fenntartások nélkül az európai integráció mögé álljanak, nagyobb hangsúlyt kell helyezni közös értékeikre, történelmükre és kultúrájukra, amelyek a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, a kulturális és nyelvi sokszínűség, a tolerancia és a szolidaritás elvein alapuló társadalomhoz tartozásuk központi elemei.
(4)
2006. április 28-án néhány tagállam kormányközi kezdeményezést indított az Európai Örökség cím létrehozására (a továbbiakban: kormányközi kezdeményezés) a spanyolországi Granadában.
(5)
2008. november 20-án a Tanács következtetéseket (3) fogadott el azzal a céllal, hogy a kormányközi kezdeményezést uniós fellépéssé (a továbbiakban: fellépés) alakítsa át, felkérve a Bizottságot, hogy nyújtson be hozzá javaslatot az Európai Örökség cím (a továbbiakban: cím) Unió általi létrehozásáról, valamint határozza meg a projekt gyakorlati megvalósításának módját.
(6)
A Bizottság által lefolytatott nyilvános konzultáció és hatásvizsgálat megerősítette a kormányközi kezdeményezés értékét, azonban rámutatott arra, hogy azt tovább kell fejleszteni a benne rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében, és hogy az Unió bevonása egyértelmű hozzáadott értékkel ruházná fel, és hozzájárulna ahhoz, hogy minőségi előrelépést érjen el.
(7)
A cím létrehozása során hasznosítani kell a kormányközi kezdeményezés keretében nyert tapasztalatokat.
(8)
A címnek arra kell irányulnia, hogy hozzáadott értékkel gazdagítsa, illetve kiegészítse az egyéb kezdeményezéseket, mint például az UNESCO Világörökség Listáját, az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listáját és az Európa Tanács „Európai kulturális útvonalak” elnevezésű programját. A cím hozzáadott értékének a kiválasztott helyszínek európai történelemhez és kultúrához - többek között az Unió építéséhez - való hozzájárulásán, a polgárok, különösen a fiatalok megszólítását célzó nyilvánvaló pedagógiai vetületen és a helyszínek közötti, a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztására irányuló hálózatépítésen kell alapulnia. A fellépésnek a helyszínek népszerűsítésére és megközelíthetőségére, valamint az információ és a kínált tevékenységek minőségére, nem pedig a helyszínek megőrzésére kell összpontosítania, amely utóbbit a meglévő örökségvédelmi szabályozásnak kell biztosítania.
(9)
Amellett, hogy a fellépés erősíteni kívánja az európai polgárokban az Unióhoz tartozás érzését, és ösztönözni kívánja a kultúrák közötti párbeszédet, növelhetné a kulturális örökség értékét és ismertségét, erősíthetné - különösen a kulturális turizmus révén - a kulturális örökségnek a régiók gazdasági és fenntartható fejlődésében betöltött szerepét, előmozdíthatná a kulturális örökség és a kortárs művészeti és alkotói tevékenység közötti szinergiákat, és általánosabb szinten hozzájárulhatna az európai integráció alapjául szolgáló demokratikus értékek és emberi jogok előmozdításához.
(10)
E célkitűzések teljes mértékben összhangban vannak az „Európai kulturális programról a globalizálódó világban” című bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel, amelyek magukban foglalják a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a kultúrának mint a kreativitás mozgatórugójának népszerűsítését.
(11)
Rendkívül lényeges, hogy a címet közös, egyértelmű és átlátható kritériumok és eljárások szerint ítéljék oda, ideértve a kiválasztás első két évét, amelyek során átmeneti rendelkezéseket kell alkalmazni.
(12)
A fellépés hatálya alá tartozó helyszínek kiválasztására irányuló eljárásnak két szakaszból kell állnia. A helyszínek előzetes kiválasztását nemzeti szinten kell elvégezni. A tagállamok indokolt esetben bevonhatják a helyi és regionális hatóságokat. A kiválasztást ezt követően uniós szinten kell lefolytatni. A címben részesült valamennyi helyszínt ellenőrizni kell a címre vonatkozóan meghatározott kritériumoknak való megfelelés biztosítása érdekében.
(13)
A Bizottságnak a fellépés első értékelése során meg kell vizsgálnia a fellépés földrajzi hatálya kiterjesztésének kérdését.
(14)
Amennyiben egyértelmű tematikus kapcsolat áll fenn több, ugyanazon tagállamban lévő helyszín között, a fellépésnek lehetővé kell tennie a közös pályázást. Ezen közös pályázatoknak ésszerű számú helyszínt kell magukban foglalniuk, és az ugyanazon helyszínekre vonatkozó egyéni pályázatokhoz képest európai hozzáadott értéket kell képviselniük.
(15)
Hasonlóképpen - egyes helyszínek több államot érintő kiterjedése miatt - a fellépésnek lehetővé kell tennie a közös pályázást mind a különböző tagállamokban található, azonban egy adott témára összpontosító, mind a legalább két tagállamban található helyszínek esetében.
(16)
E határozat és különösen a címet elnyerő helyszínek kijelölésére, a cím visszavonására és a címről való lemondás hivatalossá tételére vonatkozó rendelkezések végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni.
(17)
A címre vonatkozó adminisztratív szabályoknak a szubszidiaritás elvével összhangban egyszerűeknek és rugalmasoknak kell lenniük.
(18)
Mivel e határozat céljait többek között az új közös, egyértelmű és átlátható kritériumok és eljárások, valamint a tagállamok közötti szorosabb koordináció szükségessége miatt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A fellépés létrehozása
Ez a határozat létrehozza az „Európai Örökség” cím (a továbbiakban: cím) elnevezésű európai uniós fellépést (a továbbiakban: fellépés).
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
1.
„helyszínek”: adott helyhez kötődő műemlékek, természeti, víz alatti, régészeti, ipari vagy városi helyszínek, kultúrtájak, emlékhelyek, kulturális javak és tárgyak, valamint a szellemi örökség, beleértve a kortárs örökséget is;
2.
„transznacionális helyszín”:
a)
különböző tagállamokban található helyszínek, amelyek közös pályázat benyújtása érdekében valamely meghatározott témára összpontosítanak; vagy
b)
a legalább két tagállam területén elhelyezkedő helyszín;
3.
„nemzeti tematikus helyszín”: ugyanazon tagállamban található helyszínek, amelyek közös pályázat benyújtása érdekében valamely meghatározott témára összpontosítanak.
3. cikk
Célkitűzések
(1) A fellépés a következő általános célkitűzésekhez járul hozzá:
a)
az európai történelem és kulturális örökség közös értékei és elemei alapján az Unióhoz tartozás érzésének, valamint a nemzetek és régiók sokszínűsége iránti megbecsülésnek a megerősítése az európai polgárokban, különösen a fiatalokban;
b)
a kultúrák közötti párbeszéd erősítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt célkitűzések elérése érdekében a fellépés a következő köztes célkitűzések elérésére irányul:
a)
azon helyszínek szimbolikus értékének kiemelése és ismertségének növelése, amelyek jelentős szerepet töltöttek be Európa történelmében és kultúrájában és/vagy az Unió építésében;
b)
az európai polgárok ismereteinek gyarapítása Európa történelméről és az Unió építéséről, valamint közös, de eltérő kulturális örökségükről, különösen az európai integráció folyamatának alapját képező demokratikus értékek és emberi jogok területén.
(3) Maguk a helyszínek a következő konkrét célkitűzések elérésére törekszenek:
a)
európai jelentőségük kiemelése;
b)
az európai polgárok, különösen a fiatalok megismertetése közös kulturális örökségükkel;
c)
a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok megosztásának elősegítése Unió-szerte;
d)
a helyszínek megismerhetőségének fokozása és/vagy javítása mindenki, különösen a fiatalok számára;
e)
a kultúrák közötti párbeszéd élénkítése, különösen a fiatalok körében, művészeti és kulturális oktatáson, illetve történelemtanításon keresztül;
f)
a kulturális örökség, illetve a kortárs művészeti és alkotói tevékenységek közötti szinergiák ösztönzése;
g)
a régiók vonzerejéhez, valamint gazdasági és fenntartható fejlődésükhöz való hozzájárulás, különösen a kulturális turizmus révén.
4. cikk
A fellépésben való részvétel
A fellépésben önkéntes alapon valamennyi tagállam részt vehet.
5. cikk
A fellépés hozzáadott értéke és kiegészítő jellege más kezdeményezésekhez képest
A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy a fellépés a kulturális örökség terén megvalósuló más kezdeményezésekhez képest - mint például az UNESCO Világörökség Listája, az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listája és az Európa Tanács „Európai kulturális útvonalak” elnevezésű programja - hozzáadott értéket képviseljen és kiegészítse azokat.
6. cikk
A cím odaítélhetősége
A cím a 2. cikk szerinti helyszíneknek ítélhető oda.
7. cikk
Kritériumok
(1) A cím odaítélésére az alábbi kritériumok (a továbbiakban: kritériumok) alapján kerül sor:
a)
A címre pályázó helyszín olyan hely, amely szimbolikus európai értéket képvisel, és jelentős szerepet töltött be Európa történelmében és kultúrájában és/vagy az Unió építésében. A címre pályázó helyszínek ezért igazolják az alábbi kritériumok közül egynek vagy többnek a teljesülését:
i.
határokon átnyúló vagy páneurópai jelleg: hatásuk és vonzerejük miként terjedt vagy terjed túl egy adott tagállam nemzeti határain;
ii.
helyük és szerepük az európai történelemben és az európai integrációban, kapcsolódásuk jelentős európai eseményekhez, személyekhez vagy mozgalmakhoz;
iii.
helyük és szerepük az európai integráció alapjául szolgáló közös értékek kialakításában és előmozdításában.
b)
A címre pályázó helyszínek projektet nyújtanak be, amelynek végrehajtását legkésőbb a kijelölés évében kezdik meg, és amely az alábbi elemeket tartalmazza:
i.
a helyszín európai jelentőségének tudatosítása, mindenekelőtt megfelelő tájékoztató tevékenységek, táblák elhelyezése és személyzeti képzés révén;
ii.
olyan oktatási tevékenységek szervezése, különösen a fiatalok számára, amelyek hozzájárulnak Európa közös történelmének és közös, mégis különböző örökségének mélyebb megértéséhez, és amelyek erősítik az összetartozás érzését;
iii.
a többnyelvűség népszerűsítése és a helyszínek megismerhetőségének elősegítése több uniós nyelv használatával;
iv.
részvétel a címben részesülő helyszínek hálózatának tevékenységeiben a tapasztalatok megosztása és közös projektek kezdeményezése céljából;
v.
az érintett helyszín európai szintű ismertségének és vonzerejének növelése, többek között a korszerű technológiák, valamint a digitális és interaktív eszközök nyújtotta lehetőségek kiaknázása, illetve az egyéb európai kezdeményezések és e fellépés közötti szinergiák kialakítása révén.
Ha a helyszín sajátosságai lehetővé teszik, érdemes olyan művészeti és kulturális tevékenységeket szervezni, amelyek elősegítik az európai kulturális szakemberek, művészek és gyűjtemények mobilitását, ösztönzik a kultúrák közötti párbeszédet, valamint a kulturális örökség, illetve a kortárs művészeti és alkotói tevékenység közötti kapcsolatok kialakítását.
c)
A címre pályázó helyszínek munkatervet nyújtanak be, amely az alábbi elemeket tartalmazza:
i.
a helyszín gondos kezelésének biztosítása, beleértve a célok és a mutatók meghatározását;
ii.
a helyszín védelmének és a jövőbeli generációk számára való megőrzésének biztosítása a vonatkozó örökségvédelmi szabályozásnak megfelelően;
iii.
a helyszínek felkészítése a látogatók színvonalas fogadására (pl. történelmi bemutatás, a látogatók tájékoztatása, táblák elhelyezése);
iv.
a helyszín megismerhetőségének biztosítása a nyilvánosság lehető legszélesebb köre számára, többek között a helyszín e célból történő átalakítása vagy a munkatársak képzése révén;
v.
a fiatalokra fordított különleges figyelem, például azáltal, hogy a helyszínre való eljutásuk elsőbbséget élvez;
vi.
a helyszín fenntartható turisztikai célpontként való népszerűsítése;
vii.
egységes és átfogó kommunikációs stratégia kidolgozása a helyszín európai jelentőségének kiemelésére;
viii.
annak biztosítása, hogy a helyszín kezelésében a lehető legjobban érvényesüljenek a környezetvédelmi szempontok.
(2) Az (1) bekezdés (b) és (c) pontjában meghatározott kritériumok tekintetében az egyes helyszíneket arányosan, sajátosságaikat figyelembe véve kell értékelni.
8. cikk
Európai testület
(1) Létrejön egy független szakértőkből álló európai testület (a továbbiakban: európai testület), amely végrehajtja az uniós szintű kiválasztást és ellenőrzést. A testület biztosítja, hogy a helyszínek valamennyi tagállamban megfelelő módon alkalmazzák a kritériumokat.
(2) Az európai testület 13 tagból áll, amelyek közül négyet az Európai Parlament, négyet a Tanács, négyet a Bizottság és egyet a Régiók Bizottsága nevez ki vonatkozó eljárásával összhangban. Az elnököt az európai testület jelöli ki.
(3) Az európai testület tagjai független szakértők, akik jelentős tapasztalattal és szakértelemmel rendelkeznek a fellépés célkitűzéseihez kapcsolódó területeken. Az egyes intézmények és szervek törekednek arra, hogy az általuk kinevezett szakértők szaktudása a lehető legnagyobb mértékben kiegészítse egymást, és kiválasztásukra kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás szerint kerüljön sor.
(4) Az európai testület tagjainak kinevezése három évre szól.
Mindazonáltal 2012-ben az Európai Parlament négy szakértőt két évre, a Tanács négy szakértőt három évre, a Bizottság négy szakértőt egy évre, a Régiók Bizottsága pedig egy szakértőt három évre nevez ki.
(5) Az európai testület tagjai nyilatkoznak arról, ha személyük és valamely konkrét helyszín között tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség áll fenn. Amennyiben egy tag ilyen nyilatkozatot tesz, vagy ha ilyen összeférhetetlenség merül fel, az adott tag nem vesz részt az érintett helyszín vagy az érintett tagállamban található bármely más helyszín értékelésében.
(6) A Bizottság az európai testület összes jelentését, ajánlását és értesítését nyilvánosságra hozza.
9. cikk
Pályázati formanyomtatvány
Az eljárások zökkenőmentességének és egyszerűségének minél nagyobb mértékben való biztosítása érdekében a Bizottság a kritériumok alapján - a címre pályázó helyszínek által alkalmazandó -egységes pályázati formanyomtatványt (a továbbiakban: pályázati formanyomtatvány) készít.
10. cikk
Nemzeti szintű előzetes kiválasztás
(1) A cím odaítéléséért versenyző helyszínek közötti előzetes kiválasztást a tagállamok végzik.
(2) Minden egyes tagállam legfeljebb két helyszínt választhat ki kétévenként.
(3) Az előzetes kiválasztás a kritériumokon és a pályázati formanyomtatványon alapul.
(4) Az egyes részt vevő tagállamok - a szubszidiaritás elvével összhangban - meghatározzák az előzetes kiválasztásra vonatkozó saját eljárásukat és ütemtervüket, törekedve arra, hogy minél egyszerűbb és rugalmasabb adminisztratív szabályokat alkalmazzanak. Az előzetesen kiválasztott helyszínekre vonatkozó pályázati formanyomtatványokat a kiválasztási eljárás évének március 1-jéig eljuttatják a Bizottsághoz a mellékletben meghatározott ütemtervnek megfelelően.
(5) A Bizottság nyilvánosságra hozza az előzetesen kiválasztott helyszínek teljes listáját, és az előzetes kiválasztás szakaszának lezárását követően haladéktalanul tájékoztatja arról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát annak érdekében, hogy az Európai Parlament, a Tanács, a Régiók Bizottsága, a tagállamok, illetve bármely érdekelt személy vagy szerv eljuttathassa a Bizottsághoz azokat az esetleges észrevételeket, amelyek befolyásolhatják az érintett helyszínek kiválasztását.
11. cikk
Uniós szintű kiválasztás
(1) A cím odaítéléséért versenyző helyszínek közötti kiválasztást a Bizottság felelőssége mellett az európai testület végzi.
(2) Az európai testület értékeli az előzetesen kiválasztott helyszínekre vonatkozó pályázatokat, és tagállamonként legfeljebb egy helyszínt választ ki. Szükség esetén további információk kérhetőek, és helyszíni látogatások szervezhetőek.
(3) A kiválasztás a kritériumokon és a pályázati formanyomtatványon alapul. Az európai testület emellett megfelelően figyelembe veszi a 10. cikk (5) bekezdésében említett észrevételeket.
(4) Az európai testület jelentést készít az előzetesen kiválasztott helyszínekről, és legkésőbb a kiválasztási eljárás évének végéig megküldi azt a Bizottságnak. A jelentés a cím odaítélésére vonatkozó ajánlást tartalmaz, és megindokolja a kiválasztott, illetve a ki nem választott helyszínekre vonatkozó következtetéseit. A Bizottság tájékoztatás céljából haladéktalanul megküldi a jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának.
(5) A címre pályázó, ki nem választott helyszínek a következő években új pályázatot nyújthatnak be nemzeti szintű előzetes kiválasztásra.
12. cikk
Transznacionális helyszínek
(1) Transznacionális helyszíneknek abban az esetben ítélhető oda a cím, ha az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik:
a)
valamennyi részt vevő helyszín maradéktalanul megfelel a kritériumoknak;
b)
az egyik részt vevő helyszínt kijelölik koordinátornak, amely a Bizottság számára kizárólagos kapcsolattartó pontként fog szolgálni;
c)
a helyszínek közös névvel pályáznak;
d)
adott esetben igazolják az egyértelmű tematikus kapcsolatot.
(2) A transznacionális helyszínekre vonatkozó pályázatok benyújtása során az egyéb helyszínekre vonatkozó eljárás alkalmazandó. Minden egyes részt vevő helyszín - azt követően, hogy a megfelelő nemzeti hatóságok bevonásával lefolytatták az egymás közötti konzultációt - pályázati formanyomtatványt tölt ki, és elküldi azt a koordinátornak. A transznacionális helyszínek előzetes kiválasztását a helyszínek 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott maximális számát figyelembe véve a koordinátor szerinti tagállam végzi, a javaslatot pedig valamennyi érintett tagállam nevében, az ezen tagállamokkal való megegyezést követően nyújtja be.
(3) Valamely transznacionális helyszín kiválasztása esetén a címet a transznacionális helyszín egésze, a közös név alatt nyeri el.
(4) Ha egy transznacionális helyszín megfelel valamennyi kritériumnak, a kiválasztás során elsőbbséget élvez.
13. cikk
Nemzeti tematikus helyszínek
(1) Nemzeti tematikus helyszíneknek abban az esetben ítélhető oda a cím, ha az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik:
a)
igazolják, hogy a közös pályázat európai hozzáadott értéket képvisel az egyéni pályázatokhoz képest;
b)
igazolják az egyértelmű tematikus kapcsolatot;
c)
valamennyi részt vevő helyszín maradéktalanul megfelel a kritériumoknak;
d)
az egyik részt vevő helyszínt kijelölik koordinátornak, amely a Bizottság számára kizárólagos kapcsolattartó pontként fog szolgálni;
e)
a helyszínek közös névvel pályáznak.
(2) A nemzeti tematikus helyszínekre vonatkozó pályázatok benyújtása során az egyéb helyszínekre vonatkozó eljárás alkalmazandó. Minden egyes részt vevő helyszín pályázati formanyomtatványt tölt ki, és eljuttatja azt a koordinátornak. A nemzeti tematikus helyszínek előzetes kiválasztását a helyszínek 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott maximális számát figyelembe véve az érintett tagállam végzi.
(3) Valamely nemzeti tematikus helyszín kiválasztása esetén a címet a nemzeti tematikus helyszín egésze, a közös név alatt nyeri el.
14. cikk
Kijelölés
(1) A Bizottság az európai testület ajánlásának kellő figyelembevételével kijelöli a címet elnyerő helyszíneket. A Bizottság tájékoztatja kijelöléséről az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.
(2) Az elnyert címet a helyszínek állandó jelleggel használhatják a 15. cikkben meghatározott feltételek, valamint a fellépés folytatódása esetén, és a 16. cikk sérelme nélkül.
15. cikk
Ellenőrzés
(1) Rendszeresen ellenőrizni kell, hogy a címet elnyerő helyszínek továbbra is megfelelnek-e a kritériumoknak, és betartják-e a pályázatukban benyújtott projektben és munkatervben foglaltakat.
(2) A tagállamok felelnek a területükön található valamennyi helyszín ellenőrzéséért. A transznacionális helyszínek ellenőrzéséért a koordinátor szerinti tagállam felel.
(3) A tagállamok valamennyi szükséges információt összegyűjtenek, és a mellékletben meghatározott ütemtervvel összhangban négyévente jelentést készítenek. A tagállamok az ellenőrzési eljárás évének legkésőbb március 1-jéig megküldik a jelentést a Bizottságnak. A Bizottság a jelentést vizsgálat céljából benyújtja az európai testületnek.
(4) Az európai testület az ellenőrzési eljárás évének végéig jelentést ad ki a címet elnyert helyszínek állapotáról, amely szükség esetén a következő ellenőrzési időszakban figyelembe veendő ajánlásokat is tartalmaz.
(5) A Bizottság - az európai testülettel együttműködve - közös mutatókat dolgoz ki a tagállamok számára az ellenőrzési eljárás egységességének biztosítása érdekében.
16. cikk
A cím visszavonása és a címről való lemondás
(1) Ha az európai testület megállapítja, hogy egy adott helyszín esetében már nem teljesülnek a kritériumok, vagy a helyszín nem tartja be a pályázatában benyújtott projektben és munkatervben foglaltakat, a Bizottságon keresztül párbeszédet kezdeményez az érintett tagállammal annak érdekében, hogy a helyszínnel kapcsolatban megtegyék a szükséges kiigazításokat.
(2) Ha a párbeszéd kezdetétől számított tizennyolc hónap elteltével nem tették meg a szükséges kiigazításokat, az európai testület erről értesíti a Bizottságot. Az értesítés indokolást és a helyzet javítására irányuló gyakorlati ajánlásokat tartalmaz.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett értesítést követő tizennyolc hónapon belül nem hajtották végre a gyakorlati ajánlásokat, az európai testület ajánlást ad ki a Bizottság részére a cím adott helyszíntől való visszavonására vonatkozóan.
(4) Ha az európai testület megállapítja, hogy egy transznacionális helyszínben vagy nemzeti tematikus helyszínben részt vevő valamely helyszín esetében már nem teljesülnek a kritériumok, vagy az adott helyszín nem tartja be a pályázatában benyújtott projektben és munkatervben foglaltakat, az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott eljárás alkalmazandó. Az e bekezdés szerinti visszavonás a transznacionális helyszín vagy nemzeti tematikus helyszín egészére érvényes. Mindazonáltal azon esetekben, amikor a transznacionális helyszín vagy nemzeti tematikus helyszín koherenciáját ez nem veszélyezteti, az európai testület ajánlhatja a cím visszavonásának az érintett helyszínre történő korlátozását.
(5) A cím visszavonásáról szóló határozatot a Bizottság hozza meg, a (3) bekezdésben említett ajánlás kellő figyelembevételével. A Bizottság a visszavonásról tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.
(6) A helyszínek bármikor lemondhatnak a címről, és ebben az esetben értesítik erről az érintett tagállamot, amely tagállam értesíti a lemondásról a Bizottságot. A Bizottság hivatalossá teszi a címről való lemondást, és tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.
17. cikk
Gyakorlati intézkedések
(1) A Bizottság hajtja végre a fellépést. Különösen:
a)
biztosítja a fellépés általános koherenciáját és minőségét;
b)
biztosítja a tagállamok és az európai testület közötti koordinációt;
c)
figyelemmel a határozatban meghatározott célkitűzésekre és kritériumokra, az európai testülettel szoros együttműködésben iránymutatásokat dolgoz ki a kiválasztási és az ellenőrzési eljárásokra vonatkozóan;
d)
támogatást nyújt az európai testületnek.
(2) A Bizottság felelős a címre vonatkozó információk közléséért és a cím ismertségének uniós szinten való biztosításáért, különösen az e témájú weboldal létrehozása és fenntartása révén. A Bizottság továbbá gondoskodik a fellépés logójának létrehozásáról.
(3) A Bizottság elősegíti a címet elnyerő helyszínek közötti hálózatépítő tevékenységet.
(4) Az e cikk (2) és (3) bekezdés szerinti tevékenységeknek, valamint az európai testület költségeinek a finanszírozása a 20. cikkben előírt pénzügyi keretből történik.
18. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság gondoskodik a fellépés külső, független értékeléséről. Ezt az értékelést hatévente elvégzi a mellékletben szereplő ütemterv alapján, és annak során megvizsgálja az összes elemet, beleértve a fellépést működtető folyamatok hatékonyságát, a helyszínek számát, a fellépés hatását, földrajzi hatályának lehetséges kiterjesztését, a fellépés továbbfejlesztésének módjait, valamint azt, hogy a fellépés folytatódjon-e.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott értékelések véglegesítését követő hat hónapon belül jelentést - és adott esetben azt kísérő javaslatokat - nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának.
19. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Azok a tagállamok, amelyek nem vettek részt a 2006. évi Európai Örökség cím kormányközi kezdeményezésben (a továbbiakban: kormányközi kezdeményezés), a cím odaítélésére legfeljebb négy helyszínt választhatnak ki előzetesen 2013-ban.
(2) Azok a tagállamok, amelyek részt vettek a kormányközi kezdeményezésben, a cím odaítélésére legfeljebb négy helyszínt választhatnak ki előzetesen 2014-ben. Olyan helyszíneket is javasolhatnak, amelyek a kormányközi kezdeményezés keretében már elnyerték a címet.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett valamennyi helyszínt az európai testület értékeli az egyéb helyszínekre alkalmazandó kritériumok és eljárás szerint.
(4) Ha az (1) és (2) bekezdésben említett valamely helyszín nem teljesíti a kritériumokat, vagy további információkra van szükség, az európai testület a Bizottságon keresztül párbeszédet kezdeményez a tagállammal annak megállapítása érdekében, hogy javítható-e a pályázat a végleges döntést megelőzően. Szükség esetén látogatás szervezhető a helyszínre.
20. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A fellépés végrehajtására előirányzott pénzügyi keret a 2012. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra 650 000 EUR.
(2) Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2011. november 16-án.