ROZHODNUTÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
ze dne 29. června 2012
o šetřeních a pokutách v souvislosti se zkreslováním statistik, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně
(2012/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (1), a zejména na čl. 8 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1173/2011 stanoví systém sankcí za účelem posílení prosazování preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu v eurozóně. Uvedené nařízení se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
(2)
Pro rozpočtový dohled v eurozóně je zcela zásadní dostupnost spolehlivých fiskálních údajů. Členské státy by měly v zájmu zajištění spolehlivé a nezávislé statistiky zaručit dodržování zásady profesionální nezávislosti národních statistických úřadů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2), a dále i s ustanoveními Kodexu evropské statistiky.
(3)
Nařízení (EU) č. 1173/2011 opravňuje Komisi k dohledu nad hospodářskou a měnovou spoluprací za účelem zjišťování a odhalování zkreslování údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, jež jsou relevantní pro uplatňování systému mnohostranného dohledu a postupu při nadměrném schodku.
(4)
Komise by za tímto účelem měla provést jakákoli šetření, jež jsou zapotřebí pro potvrzení skutečnosti, že došlo ke zkreslení skutečných údajů o schodku a dluhu v důsledku úmyslu nebo hrubé nedbalosti, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011.
(5)
Je nezbytné stanovit podrobná pravidla týkající se postupů šetření, podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty, podrobná pravidla zajišťující právo na obhajobu, přístup ke spisu, právní zastoupení, důvěrnost a ustanovení o harmonogramu a pravidla pro výběr pokut.
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení šetření by mělo být odůvodněno a provedené šetření by mělo být přiměřené a nemělo by překračovat rámec, jenž je nezbytný k tomu, aby se prokázalo, že došlo k možnému zkreslení příslušných údajů o schodku a veřejném dluhu.
(7)
Komise by měla být schopna při takovém šetření provádět kontroly na místě a požadovat informace od jakýchkoli subjektů, jež jsou zařazovány do sektoru vládních institucí, a to na centrální, národní a místní úrovni nebo na úrovni sociálního zabezpečení v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (3), dále jen „ESA 95“.
(8)
Zahájení šetření by měla obvykle v zájmu potvrzení důvodného podezření v návaznosti na závažné indicie o zkreslování relevantních údajů o schodku a dluhu předcházet metodická inspekce, kterou vykoná Komise (Eurostat) v souladu s článkem 11b nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (4).
(9)
Pouhé nesprávné provádění účetních pravidel ESA 95, k němuž ovšem nedošlo v důsledku úmyslu či hrubé nedbalosti, se při hodnocení, zda došlo ke zkreslení ve smyslu nařízení (EU) č. 1173/2011, za takové zkreslení nepovažuje. Z působnosti tohoto rozhodnutí jsou dále vyloučeny revize, včetně podstatných revizí z důvodu změn metodiky za všechny uplynulé roky, jež jsou jasně a náležitě vysvětleny, dále pak nepodstatné chyby a případy, v nichž dotčený členský stát vyjádřil určité pochybnosti a Komise (Eurostat) byla požádána o vysvětlení podle článku 10 nařízení (ES) č. 479/2009.
(10)
Uživatelé evropských statistik oprávněně očekávají, že statistiky jsou tvořeny statistickými orgány, jež při výkonu své činnosti postupují profesionálně a s náležitou obezřetností. Neúmyslné jednání či opomenutí by mělo být považováno za případ hrubé nedbalosti, dopustila-li se osoba odpovídající za tvorbu údajů o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu zjevného porušení své povinnosti jednat s náležitou péčí.
(11)
Aby měl členský stát možnost řádné obhajoby, měl by být náležitě informován o zahájení šetření Komise, jakož i o jeho výsledcích. Výsledky šetření by měly být sděleny prostřednictvím zprávy Komise, jež se předává Evropskému parlamentu a Radě a zveřejňuje. Komise (Eurostat) rovněž náležitě informuje Výbor pro evropský statistický systém a Evropskou poradní komisi pro dohled nad statistikou.
(12)
V souladu s obecnými právními zásadami a judikaturou Soudního dvora Evropské unie by mělo být respektováno právo na obhajobu a zásada důvěrnosti. Členské státy by měly mít právo vyjádřit se k záležitostem šetřeným Komisí, jakož i právo přístupu ke spisu vedenému Komisí.
(13)
Doporučení předkládané Radě za účelem uložení pokuty by mělo vycházet pouze z důvodů, k nimž se mohl dotčený členský stát vyjádřit.
(14)
Měla by být stanovena kritéria pro určení výše pokuty. Tato kritéria by měla být používána k tomu, aby bylo zajištěno, že navrhovaná pokuta je stanovena v náležité výši, což ji činí účinnou, přiměřenou a odrazující, přičemž se vychází z referenční částky, která je v případě potřeby v závislosti na konkrétních okolnostech zvýšena či snížena.
(15)
Tímto rozhodnutím není dotčen výkon pravomocí Komise (Eurostatu) podle nařízení (ES) č. 479/2009.
(16)
V souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje obsah a forma opatření, jež toto rozhodnutí stanovuje, rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů stanovených nařízením (EU) č. 1173/2011.
(17)
Tímto rozhodnutím není dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (5),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutí stanovuje podrobná pravidla týkající se postupů šetření zkreslování údajů o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu v důsledku úmyslné či hrubé nedbalosti, podrobná pravidla týkající se práva na obhajobu a důvěrnosti, podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty a ustanovení o harmonogramu a pravidla pro výběr pokut, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011.
2. Toto rozhodnutí se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
KAPITOLA II
POSTUPY ŠETŘENÍ
Článek 2
Zahájení šetření
1. Komise informuje dotčený členský stát o svém rozhodnutí zahájit šetření, včetně uvedení informací o zjištění vážných indicií o existenci skutečností, které by mohly představovat zkreslování údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, jež vyplývá z manipulace takových údajů způsobené úmyslně či v důsledku hrubé nedbalosti.
2. V průběhu šetření může Komise (Eurostat) podle postupů stanovených v článcích 3 až 5 požadovat informace, vést rozhovory s osobami, provádět kontroly na místě a má umožněn přístup k účtům všech vládních subjektů na centrální, národní a místní úrovni a na úrovni sociálního zabezpečení. Komise (Eurostat) může těchto opatření k šetření využít buď jednotlivě nebo v jejich kombinaci. Je-li to vhodné, může být k šetření případně přizván účetní dvůr či jiné vrcholné kontrolní orgány dotčeného členského státu, přičemž jsou plně dodržována vnitrostátní pravidla, jež se takových orgánů týkají.
3. Komise se může rozhodnout, že šetření provede až po té, co bude vykonána metodická inspekce v souladu s rozhodnutím, jež Komise (Eurostat) přijímá podle nařízení (ES) č. 479/2009.
4. O svém rozhodnutí o zahájení šetření informuje Komise Evropský parlament a Radu.
Článek 3
Žádost o poskytnutí informací
1. Na žádost Komise poskytne jakýkoli vládní subjekt, jenž se přímo či nepřímo podílí na sestavování údajů o dluhu a schodku dotčeného členského státu, nebo jehož účty jsou používány pro sestavování takových údajů (dále jen „dotčený subjekt“), veškeré informace nezbytné pro provedení šetření. Dotčený členský stát je informován o jakékoli takové žádosti, s níž se Komise obrátí na dotčený subjekt.
2. Komise musí uvést účel žádosti, v němž je konkrétně zmíněno, že se žádost podává podle tohoto rozhodnutí, a rovněž musí uvést lhůtu pro odpověď, jež nesmí být kratší než čtyři týdny.
Článek 4
Rozhovory
Za účelem získání informací či vysvětlení týkajících se skutečností či dokumentů souvisejících s předmětem šetření může Komise vést rozhovory s jakoukoli osobou, jež se přímo či nepřímo podílí na sestavování údajů o schodku a dluhu a jež s rozhovorem souhlasí, a odpovědi takové osoby zaznamenávat. Dotčený subjekt musí být informován před uskutečněním rozhovoru s jakýmkoli zástupcem či zaměstnancem. Osoba, s níž je rozhovor veden, může požádat o poradenství poskytované zástupcem dotčeného subjektu či o právní poradenství.
Článek 5
Kontroly
1. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření mají oprávnění:
a)
ke vstupu do prostor dotčeného subjektu;
b)
k přístupu ke všem záznamům a účtům dotčeného subjektu, a to na všech nosičích, na nichž jsou takové informace uchovávány;
c)
k pořizování či získávání kopií či výpisů jakýchkoli záznamů či účtů, a to v jakékoli formě;
d)
k zajištění veškerých záznamů a účtů v rozsahu a po dobu, jež jsou nezbytné k získání vlastních důkazů pro účely šetření, aniž jsou ohroženy zásadních činnosti dotčeného subjektu.
e)
požadovat za podmínek stanovených v článku 4 od jakéhokoli zástupce či zaměstnance dotčeného subjektu podání vysvětlení, jež se týká skutečností či dokumentů souvisejících s předmětem a účelem šetření.
2. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření se prokazují písemným oprávněním, v němž je uveden předmět a účel kontroly a datum zahájení kontroly.
3. Za účelem provedení kontroly dotčený subjekt plně spolupracuje s Komisí.
4. Zaměstnanci statistických orgánů dotčeného členského státu na žádost Komise aktivně napomáhají úředníkům Komise a jiným doprovázejícím osobám zmocněným Komisí. Za tímto účelem mají oprávnění uvedená v odstavci 1.
5. Zjistí-li úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření, že subjekt nesouhlasí s kontrolou nařízenou podle tohoto článku, poskytne jim dotčený členský stát v souladu se svými vnitrostátními předpisy nezbytnou pomoc.
6. Je-li podle vnitrostátních pravidel vyžadováno k provedení kontroly soudní povolení, musí o jeho vydání Komise požádat. V takovém případě bude povolení od soudního orgánu předloženo společně s písemným oprávněním uvedeným v odstavci 2.
Článek 6
Právo na vyjádření
Před přijetím zprávy uvedené v článku 7 vyzve Komise dotčený členský stát, aby předložil písemné připomínky k předběžným zjištěním.
Výzva musí být písemná a musí obsahovat lhůtu, ve které mají být tyto připomínky předloženy, jež nesmí být kratší než čtyři týdny.
Článek 7
Podávání zpráv
1. Komise přijme zprávu, v níž jsou uvedena její zjištění a připomínky předložené dotčeným členským státem, jež se týkají provedeného šetření podle této kapitoly, a předloží ji uvedenému členskému státu.
2. Komise předává tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva se zveřejňuje.
3. Komise (Eurostat) informuje o výsledku šetření Výbor pro evropský statistický systém a Evropskou poradní komisi pro dohled nad statistikou.
4. Jakékoli doporučení ohledně uložení pokuty dotčenému členskému státu, jež předkládá Komise Radě, musí vycházet ze zprávy uvedené v odstavci 1.
Článek 8
Doba trvání
1. Komise přijme zprávu uvedenou v článku 7 nejpozději do deseti měsíců po oznámení svého rozhodnutí o zahájení šetření podle článku 2. Ve výjimečných případech, došlo-li k maření šetření či vyžaduje-li získání informací potřebných pro šetření postupy, jež trvají příliš dlouhou dobu, může Komise prodloužit lhůtu o dalších pět měsíců.
2. Kontroly musí být dokončeny do šesti měsíců od data zahájení kontroly. Ve výjimečných případech, došlo-li k maření kontrol či vyžaduje-li získání informací souvisejících s kontrolami postupy, jež trvají příliš dlouhou dobu, může Komise prodloužit lhůtu o další tři měsíce.
KAPITOLA III
PRÁVO NA OBHAJOBU A DŮVĚRNOST
Článek 9
Právo na obhajobu
Zásada práva na obhajobu se vztahuje na jakékoli provádění tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Přístup ke spisu
Dotčený členský stát má právo požádat o přístup ke všem dokumentům a dalším faktickým materiálům, jež shromáždila Komise a jež by mohly sloužit jako podpůrné důkazy pro doporučení určené Radě, které se týká uložení pokuty uvedenému členskému státu.
Dokumenty získané dotčeným členským státem prostřednictvím přístupu ke spisu lze použít pouze pro účely tohoto rozhodnutí.
Článek 11
Právní zastupování
Dotčený členský stát, dotčený subjekt, jakákoli osoba pracující pro takový subjekt či jakákoli jiná fyzická osoba má během šetření právo na právní zastupování.
Článek 12
Důvěrnost a profesní tajemství
Šetření stanovená v kapitole II se řídí zásadami důvěrnosti a profesního tajemství. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření nesmějí zveřejnit informace, jež jsou získány v rámci šetření a na něž se vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství a jejich důvěrnost.
Dokumenty či informace, jež Komise v průběhu šetření získá, lze použít výlučně pro účely tohoto rozhodnutí.
KAPITOLA IV
KRITÉRIA PRO STANOVENÍ VÝŠE POKUTY
Článek 13
Maximální výše
Celková výše pokuty nesmí přesáhnout 0,2 % posledního oficiálního hrubého domácího produktu v běžných tržních cenách dotčeného členského státu za předcházející rok, jak je definováno v ESA 95.
Článek 14
Kritéria týkající se výše pokuty
1. Komise zajišťuje, aby doporučovaná pokuta byla účinná, přiměřená a odrazující. Pokuta se stanoví na základě referenční částky, kterou lze zvýšit či snížit podle konkrétních okolností uvedených ve třetím odstavci.
2. Referenční částka se stanoví na 5 % z dopadu zkreslení buď na výši schodku veřejných financí či na výši veřejného dluhu dotčeného členského státu pro příslušné roky, jichž se týkalo oznámení v souvislosti s postupem při nadměrném schodku, přičemž se zohlední vždy dopad většího rozsahu.
3. Komise vždy s přihlédnutím k maximální výši pokuty stanovené v článku 13 vezme příslušně v úvahu tyto okolnosti:
a)
závažnost a širší dopady zkreslení, zejména dopad zkreslení na fungování posílené správy ekonomických záležitostí v Unii;
b)
skutečnost, že ke zkreslení prokazatelně došlo buď v důsledku hrubé nedbalosti, nebo ke zkreslení prokazatelně došlo úmyslně;
c)
skutečnost, že zkreslení bylo způsobeno buď samostatným jednáním jediného subjektu, nebo šlo o společné jednání dvou či více subjektů;
d)
opakování, četnost či délku zkreslování ze strany dotčeného členského státu; v takových případech se referenční výše rovná nejvyššímu zjištěnému rozsahu a násobí se počtem let v období čtyř let od posledního oznámení, během nichž k příslušnému zkreslení došlo;
e)
míru obezřetnosti a spolupráce, které dotčený členský stát prokázal při odhalování zkreslení a v průběhu šetření, či naopak míru maření těchto činností.
Článek 15
Promlčecí lhůta pro výběr pokut
1. Právo Komise vymoci rozhodnutí přijatá Radou podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011 musí být uplatněno ve lhůtě pěti let.
2. Běh této lhůty počíná dnem, kdy je dotčenému členskému státu rozhodnutí Rady oznámeno.
3. Promlčecí lhůta pro vymáhání pokut se přerušuje každým úkonem Komise, jehož cílem je vymáhat platbu pokuty, nebo se pozastavuje na dobu, po kterou je pozastavena vymahatelnost platby na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 29. června 2012.
A BIZOTTSÁG FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA
(2012. június 29.)
a költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak szerint a statisztikák manipulálásával kapcsolatos vizsgálatokról és pénzbírságokról
(2012/678/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1173/2011/EU rendelet szankciórendszert határoz meg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágának az euroövezetben történő eredményesebb érvényesítése érdekében. Mindez azon tagállamokra alkalmazandó, amelyek pénzneme az euro.
(2)
Az euroövezet költségvetési felügyeletéhez elengedhetetlen a megbízható költségvetési adatok hozzáférhetősége. A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében a tagállamoknak az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2), valamint az európai statisztika gyakorlati kódexével összhangban biztosítaniuk kell a nemzeti statisztikai hatóságok szakmai függetlenségének elvét.
(3)
Az 1173/2011/EU rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a többoldalú felügyeleti rendszer és a túlzotthiány-eljárás szempontjából releváns, az államháztartás hiányára és az adósságra vonatkozó adatok manipulálásának felismerése és leleplezése céljából felmérést végezzen a gazdasági és pénzügyi együttműködésről.
(4)
Ebből a célból a Bizottság lebonyolít minden szükséges vizsgálatot annak alátámasztására, hogy az 1173/2011/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a hiányra és az adósságra vonatkozó tényleges adatok szándékosan vagy súlyos gondatlanságból valótlanok.
(5)
Meg kell határozni a vizsgálatok eljárásainak részletes szabályait, a pénzbírság összege megállapításának részletes kritériumait, a védelemhez való jog biztosításának, az iratokba történő betekintésnek, a jogi képviseletnek, a titoktartásnak a részletes szabályait, valamint a határidőket és a pénzbírságok beszedését célzó rendelkezéseket.
(6)
A Bizottság vizsgálat indítására irányuló határozatát meg kell indokolni, és az elvégzett vizsgálatoknak arányosnak kell lenniük, hogy ne haladják meg azt a szintet, amely szükséges a releváns hiány- és adóssági adatok esetleges manipulálásának megállapításához.
(7)
Ilyen vizsgálatok esetében a Bizottság helyszíni ellenőrzéseket bonyolíthat le, és a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelettel (3) (a továbbiakban: ESA 95) összhangban az államháztartás szektorba - legyen az központi, tartományi, helyi és társadalombiztosítási szinten - besorolandó bármely szervtől információkat kérhet.
(8)
A megtévesztő releváns hiány- és adóssági adatok komoly jelei esetén a gyanú megerősítése érdekében a vizsgálatok előtt a Bizottság (Eurostat) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 11b. cikke értelmében rendszerint módszertani látogatást tesz.
(9)
Annak felmérésében, hogy az 1173/2011/EU rendelet értelmében mi minősül megtévesztő hiány- és adóssági adatoknak, az ESA 95 számviteli szabályainak azon helytelen végrehajtása, amely nem szándékos vagy súlyos gondatlanság eredménye, nem tekintendők megtévesztésnek. E határozat alkalmazásából kizárandók továbbá a felülvizsgálatok, ideértve az összes előző évre vonatkozó módszertani változások miatti nagyobb felülvizsgálatok is, amelyek egyértelmű és megfelelő magyarázattal vannak ellátva, valamint a jelentéktelen hibák és olyan esetek, amelyekben az érintett tagállam kétségeit fejezte ki, és amelyek kapcsán a Bizottságtól (Eurostat) a 479/2009/EK rendelet 10. cikkével összhangban egyértelműsítést kértek.
(10)
Az európai statisztikák felhasználóinak jogos elvárása, hogy a statisztikákat olyan statisztikai hatóságok állítsák elő, amelyek szakszerűen és kellő gondossággal végzik tevékenységeiket. Abban az esetben, ha a államháztartási hiányra és adósságra vonatkozó adatok előállításáért felelős személy gondossági kötelezettségét súlyosan megsérti, bármely nem szándékos tett vagy kihagyás súlyos hanyagságnak tekintendő.
(11)
Védelme érdekében az érintett tagállamot a bizottsági vizsgálatok elindításáról és eredményeiről megfelelően tájékoztatni kell. A vizsgálatok eredményeit bizottsági jelentés útján kell közölni, amelyet továbbítanak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, majd nyilvánosan közzétesznek. A Bizottság (Eurostat) arról is gondoskodik, hogy az európai statisztikai rendszer bizottsága és az európai statisztikairányítási tanácsadó testület megfelelően értesüljön.
(12)
Az Európai Unió Bíróságának általános jogi elvei és ítélkezési gyakorlata értelmében a védelemhez való jogokat és a titoktartás elvét tiszteletben kell tartani. Nevezetesen az érintett tagállamnak a vizsgálatok során jogában áll a Bizottságtól meghallgatást kérni, valamint a Bizottság által összeállított iratokhoz hozzáférni.
(13)
A pénzbírság kiszabásával kapcsolatban a Tanácsnak kizárólag olyan indokkal lehet ajánlásokat tenni, amelyhez az érintett tagállam megjegyzést tudott fűzni.
(14)
A pénzbírság összegének megállapítására kritériumokat kell meghatározni. Ezeket a kritériumokat annak biztosítására kell használni, hogy egy olyan referenciaösszeg alapján, amely a sajátos körülmények fényében szükség esetén lefelé vagy felfelé módosítható, a javasolt pénzbírság megfelelő szinten legyen megszabva, azaz hatékony, arányos és visszatartó erejű legyen.
(15)
Ez a határozat nem sérti a Bizottságnak (Eurostat) a 479/2009/EK rendelet értelmében gyakorolt hatáskörét.
(16)
Az e határozatban előírt intézkedések tartalma és formája nem haladja meg azt a mértéket, amely szükséges az 1173/2011/EU rendeletben megállapított célkitűzések eléréséhez az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkével összhangban.
(17)
Az ebben a határozatban szereplő rendelkezések nem érintik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5),
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS HATÁLY
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a határozat az 1173/2011/EU határozat 8. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint meghatározza a szándékosan vagy súlyos gondatlanságból az államháztartási hiányra és adósságokra vonatkozó megtévesztő adatokra irányuló vizsgálatok eljárásainak részletes szabályait, a védekezéshez való jog és a titoktartás részletes szabályait, a pénzbírság összege megállapításának részletes kritériumait, valamint a határidőket és a pénzbírságok beszedését célzó rendelkezéseket.
(2) Ez a határozat azon tagállamokra alkalmazandó, amelyek pénzneme az euro.
II. FEJEZET
A VIZSGÁLATOK ELJÁRÁSAI
2. cikk
A vizsgálatok megindítása
(1) A Bizottság az érintett tagállamot értesíti a vizsgálat megindítására irányuló határozatáról, ideértve azokat az információkat is, amelyek az adatok szándékos vagy súlyos gondatlanságból történő manipulálásából eredően az államháztartási hiányra és adósságra vonatkozó megtévesztő adatokra utaló komoly jelekre engednek következtetni.
(2) A vizsgálat során a Bizottság (Eurostat) a 3-5. cikkben leírt eljárások alapján információkat kérhet, személyekkel interjút folytathat, helyszíni ellenőrzéseket bonyolíthat le, valamint hozzáférhet valamennyi központi, tartományi, helyi és társadalombiztosítási szintű kormányzati szerv beszámolóihoz. Ezeket a vizsgálati módszereket a Bizottság (Eurostat) önmagában vagy kombinálva is alkalmazhatja. Amennyiben teljes mértékben tiszteletben tartják az ilyen intézményekre vonatkozó nemzeti szabályokat, a vizsgálatokban való részvételre adott esetben a Számvevőszék és az érintett tagállam más legfőbb számvevő intézetei is meghívást kaphatnak.
(3) A Bizottság határozhat úgy is, hogy addig, amíg a 479/2009/EK rendelet értelmében a Bizottság (Eurostat) által hozott határozat alapján módszertani látogatást nem tettek, nem indít vizsgálatot.
(4) A Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló határozatáról értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
3. cikk
Információkérés
(1) A Bizottság kérésére bármely olyan kormányzati szerv, amely közvetlenül vagy közvetetten részt vesz az érintett tagállam hiány- és adóssági adatainak összegyűjtésében, vagy amelynek beszámolóit a gyűjtéshez felhasználták (a továbbiakban: érintett szerv), a Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely a vizsgálat elvégzéséhez szükséges. Az érintett tagállamot értesítik a Bizottságnak az érintett szerv felé intézett minden ilyen kéréséről.
(2) A Bizottság közli a kérés célját, hangsúlyozza, hogy a kérés e határozat értelmében történik, és meghatározza a válasz határidejét, amely legalább négy hét.
4. cikk
Interjúk
A Bizottság interjút folytathat le bármely olyan személlyel, aki közvetetten vagy közvetlenül részt vett a hiány- és adóssági adatok összegyűjtésében, és a vizsgálat tárgyával kapcsolatos tényekre és dokumentumokra vonatkozó információk vagy magyarázatok céljából beleegyezik az interjúba és a válaszok rögzítésébe. Az érintett szervet a képviselője vagy személyzetének tagjával folytatott interjú előtt értesítik. Az interjúban részt vevő személy kérheti az érintett szerv képviselőjének vagy jogi tanácsadónak a segítségét.
5. cikk
Ellenőrzések
(1) A bizottsági tisztviselők és a Bizottság által a vizsgálat lefolytatására felhatalmazott más kísérő személyek a következőkre jogosultak:
a)
beléphetnek az érintett szerv bármely helyszínére;
b)
hozzáférhetnek az érintett szerv minden beszámolójához, függetlenül attól, hogy milyen formában vannak tárolva;
c)
bármilyen nyilvántartásról és számlákról másolatot vagy kivonatot vehetnek vagy szerezhetnek be;
d)
bármilyen nyilvántartást és számlákat a vizsgálathoz tényszerű bizonyítékok összegyűjtéséhez szükséges mértékben és időre zárolhatnak, ám eközben nem akadályozzák az érintett szerv alapvető tevékenységeit;
e)
a 4. cikkben előírt feltételek mellett az érintett szerv bármely képviselőjétől vagy személyzetének tagjától magyarázatot kérhetnek az ellenőrzés tárgyához és céljához kapcsolódó tényekről vagy dokumentumokról.
(2) A Bizottság tisztviselői és a Bizottság által vizsgálat lebonyolítására felhatalmazott más kísérő személyek írásbeli engedélyt mutatnak be, amelyben meghatározzák a vizsgálat tárgyát és célját, továbbá a vizsgálat megindításának a napját.
(3) Az érintett szerv a vizsgálat érdekében teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal.
(4) Az érintett tagállam statisztikai hivatalai személyzetének tagjai a Bizottság kérésére aktívan segítséget nyújtanak a Bizottság által felhatalmazott tisztviselőknek és más kísérő személyeknek. Ebből a célból az (1) bekezdésben megállapított hatáskörüket alkalmazzák.
(5) Ha a Bizottság tisztviselői és a Bizottság által felhatalmazott más kísérő személyek azt tapasztalják, hogy egy adott szerv ellenzi az e cikk értelmében elrendelt ellenőrzést, az érintett tagállam a tagállami szabályok szerint megfelelő segítséget nyújt számukra.
(6) Ha a tagállami szabályok szerint a vizsgálat lebonyolításához igazságügyi hatóság engedélye szükséges, ezt az engedélyt a Bizottság kérelmezi. Ilyen esetekben az igazságügyi hatóságtól származó engedélyt a (2) bekezdésben említett engedéllyel együtt be kell mutatni.
6. cikk
A meghallgatáshoz való jog
A 7. cikkben említett jelentés elfogadása előtt a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy az előzetes megállapításokról írásban nyújtsa be észrevételeit.
A felkérést írásban kell eljuttatni, és meg kell határozni benne az észrevételek benyújtásának határidejét, ami legalább négy hét.
7. cikk
Jelentés
(1) A Bizottság jelentést fogad el, amelyben az e fejezettel összhangban lebonyolított vizsgálatok fényében bemutatja megállapításait és az érintett tagállam által benyújtott észrevételeket, valamint a jelentést eljuttatja a tagállamnak.
(2) A Bizottság továbbítja a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentést a nyilvánosság számára közzé kell tenni.
(3) A Bizottság (Eurostat) a vizsgálat eredményéről tájékoztatja az európai statisztikai rendszer bizottságát és az európai statisztikairányítási tanácsadó testületet.
(4) A Tanácsnak címzett, az érintett tagállamra kiszabott pénzbírságra irányuló bármely bizottsági ajánlás az (1) bekezdésben említett jelentésen alapul.
8. cikk
Időtartam
(1) A Bizottság a 7. cikkben említett jelentést legkésőbb tíz hónappal azután fogadja el, hogy a 2. cikk szerint a vizsgálat megindításáról hozott határozatáról értesítést tett. Különleges esetekben, amikor a vizsgálat akadályoztatva van, vagy a vizsgálathoz szükséges információk beszerzése hosszadalmas eljárásokat von maga után, a Bizottság a határidőt öt hónappal meghosszabbíthatja.
(2) Az ellenőrzéseket az ellenőrzés megkezdésének napjától számított hat hónapon belül be kell fejezni. Különleges esetekben, amikor az ellenőrzések akadályoztatva vannak, vagy az ellenőrzésekkel kapcsolatos információk beszerzése hosszadalmas eljárásokat von magával, a Bizottság a határidőt három hónappal meghosszabbíthatja.
III. FEJEZET
VÉDELEMHEZ VALÓ JOG ÉS TITOKTARTÁS
9. cikk
Védelemhez való jog
A védelemhez való jog elve e határozat végrehajtása esetén alkalmazandó.
10. cikk
Iratbetekintés
Az érintett tagállamnak jogában áll kérésre betekinteni a Bizottság által összegyűjtött bármely olyan dokumentumba vagy egyéb tényszerű anyagba, amely alátámasztó bizonyítékként szolgálhat a Tanácsnak címzett, az említett tagállam számára pénzbírság kiszabására irányuló ajánláshoz.
Az érintett tagállam által az iratbetekintés során beszerzett dokumentumokat kizárólag e határozat céljából lehet felhasználni.
11. cikk
Jogi képviselet
Az érintett tagállamnak, bármely érintett szervnek, ilyen szervnek dolgozó bármely személynek vagy bármely más érintett természetes személynek jogában áll a vizsgálatok ideje alatt jogi képviseletet igénybe venni.
12. cikk
Bizalmas kezelés és szakmai titoktartás
A II. fejezetben meghatározott vizsgálatokat a bizalmas kezelés és szakmai titoktartás elvének betartása mellett kell lebonyolítani. A Bizottság tisztviselői és a Bizottság által felhatalmazott más kísérő személyek a vizsgálat keretében nem adnak ki olyan információkat, amelyek a szakmai titoktartás és bizalmas kezelés kötelezettsége alá tartoznak.
A vizsgálatok során a Bizottság által szerzett dokumentumokat és információkat kizárólag e határozat céljából lehet felhasználni.
IV. FEJEZET
A PÉNZBÍRSÁG ÖSSZEGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK
13. cikk
A maximális összeg
A pénzbírság teljes összege nem haladhatja meg az elmúlt évben az érintett tagállam jelenlegi piaci árai mellett az ESA 95-ben meghatározott legfrissebb hivatalos bruttó hazai termék 0,2 %-át.
14. cikk
A pénzbírság összegére vonatkozó kritériumok
(1) A Bizottság biztosítja, hogy az ajánlás szerinti pénzbírság hatékony, arányos és visszatartó erejű legyen. A pénzbírságot egy referenciaösszeg alapján kell megállapítani, amelyet a (3) bekezdésben említett sajátos körülmények figyelembevételével lefelé vagy felfelé lehet módosítani.
(2) A referenciaösszeg egyenlő az értesítésben szereplő releváns években a túlzotthiány-eljárás keretében a megtévesztésnek a tagállam államháztartási hiánya vagy adóssága szintjére gyakorolt hatás 5 %-ával. A nagyobb mértékű hatás a mérvadó.
(3) Figyelembe véve a 13. cikkben meghatározott maximális összeget, a Bizottság minden egyes esetben szükség esetén számításba veszi a következő körülményeket:
a)
a megtévesztés súlyosságát és tágabb értelemben vett hatásait; különösen a megtévesztésnek az Unió megerősített gazdasági kormányzásának működésére gyakorolt hatását;
b)
azt, hogy a megtévesztés a megállapítások szerint súlyos gondatlanság eredménye vagy szándékos;
c)
azt, hogy a megtévesztés egyetlen szerv közreműködésével jött létre, vagy kettő vagy több szerv együttes tevékenységének az eredménye;
d)
az érintett tagállam részéről a megtévesztés ismétlődését, gyakoriságát és időtartamát; ilyen esetekben a referenciaösszeg a megállapítható legmagasabb mértékű, amelyet meg kell szorozni azon évek számával, amelyekben az utolsó értesítés négy éve során a releváns megtévesztés előfordult;
e)
a megtévesztés megállapítása és a vizsgálatok során az érintett tagállam által tanúsított igyekezet és együttműködés vagy adott esetben az akadályoztatás mértékét.
15. cikk
A pénzbírság beszedésének elévülési ideje
(1) Az 1173/2011/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság azon jogát, hogy a Tanács határozatait végrehajtsa, öt éven belül lehet gyakorolni.
(2) Az időszak azon a napon veszi kezdetét, amikor az érintett tagállam a Tanács határozatáról értesül.
(3) A pénzbírságok beszedésének elévülési időszaka a Bizottság bármely olyan fellépésével megszakítható, amely célja a pénzbírság befizettetése, vagy felfüggeszthető egészen addig, amíg az Európai Unió Bírósága határozata értelmében a kifizetés végrehajtása fel van függesztve.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉS
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. június 29-én.