ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. május 23.)
az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről
(2012/278/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 115/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából (a továbbiakban: India vagy érintett ország) származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára.
(2)
A szubvencióellenes eljárás 2011. május 13-án indult (3), azt követően, hogy az Európai Iparikötőelem-intézet (European Industrial Fasteners Institute, EIFI, a továbbiakban: panaszos) 2011. március 31-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésének megfelelően a támogatás és a kár vizsgálata a 2010. április 1-jétől2011. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Miután a Bizottság nyilvánosságra hozta az ideiglenes kiegyenlítő intézkedések bevezetéséhez alapul szolgáló lényeges tényeket és szempontokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos beadványban ismertette az ideiglenes megállapításokra vonatkozó véleményét. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az érdekelt felek által szóban és írásban előterjesztett észrevételeket megvizsgálta, és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosította.
(6)
Ezután minden felet tájékoztatott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján meg kívánta szüntetni az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást, és fel kívánta szabadítani az ideiglenes vámok által biztosított összegeket (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A Bizottság meghatározott időszakot biztosított a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(7)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél újból megtette azon észrevételeit, amelyek az érintett terméknek és a hasonló terméknek az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében megadott meghatározására vonatkoztak, melyek szerint bizonyos terméktípusokat ki kellene vonni a vizsgálat hatálya alól.
(8)
A vizsgálat ugyanakkor bebizonyította, hogy az érintett termék és a hasonló termék leírása illik a különböző terméktípusokra, és hogy azok alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ugyanahhoz a termékkategóriához tartoznak. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(9)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (22)-(23) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. TÁMOGATÁS
3.1. Bevezetés
(10)
Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdése hivatkozott az alábbi rendszerekre, amelyek állítólag támogatást foglalnak magukban:
a)
vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
b)
előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);
c)
beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
d)
exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
e)
kiemelt termékek rendszere (Focus Product Scheme, FPS);
f)
exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS);
g)
villamosenergiaadó-mentesség (Electricity Duty Exemption).
(11)
Az uniós gazdasági ágazat azon gyanújának adott hangot, hogy a Bizottság néhány támogatási rendszert nem vett figyelembe; e feltételezés nyomán az ágazat arra a véleményre jutott, hogy a Bizottság alábecsülte az indiai gyártók által kapott támogatásokat.
(12)
A fentiekre válaszul a Bizottság megjegyzi, hogy a panasz számos olyan nemzeti és helyi támogatási rendszert említett, amelyek szerepeltek az indiai exportáló gyártóknak küldött kérdőívben, és amelyeket a Bizottság vizsgálatnak vetett alá. Azonban csak a fenti (10) preambulumbekezdésben felsorolt rendszerek esetében volt megállapítható, hogy a mintában szereplő, vizsgált exportáló gyártók támogatásban részesültek.
(13)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)-(27) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(14)
Az FPS-re és a villamosenergiaadó-mentességre vonatkozó megállapítások kapcsán nem érkeztek észrevételek. A DEPBS, AAS, EPCGS és ECS esetében az együttműködő exportáló gyártók részletes észrevételeket nyújtottak be. Ezen észrevételek többsége a támogatási összegek kiszámításához kapcsolódott; egyes észrevételek nyomán a számítások csekély kiigazítására került sor. Ezek az észrevételek azonban nem befolyásolták a felsorolt támogatási rendszerekkel kapcsolatban levont általános következtetéseket, ezért azok megerősítést nyernek. Az EOUS kapcsán is érkeztek észrevételek. Az említett észrevételek EOUS rendszert érintő hatását tekintve, amelyet az alábbi (13)-(19) preambulumbekezdés foglal össze, szükségtelen részletesen ismertetni a fent említett négy rendszert érintő többi észrevételt.
3.2. Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
3.2.1. Általános megjegyzések
(15)
A Bizottság felhívja a figyelmet az ideiglenes rendelet 3.5. szakaszában már említett tényre, miszerint minden exportorientált egységnek (a továbbiakban: EOU) - a 2009-2014-es időszakra vonatkozó külkereskedelmi politikáról szóló dokumentum szerinti - alapvető kötelezettsége, hogy nettó valutabevételt (net foreign exchange, NFE) realizáljon, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét. Elméletileg minden olyan vállalat, amely vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja, létrehozható az EOUS keretében. Cserébe az exportorientált egység státusszal rendelkező vállalatok az ideiglenes rendelet (71) preambulumbekezdésében felsorolt számos engedményre jogosultak. Ezek az engedmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány pénzügyi támogatásának minősülnek, és gazdasági előnyben részesítik az exportorientált egységeket. Ezek a jog szerint az exportteljesítménytől függő támogatások, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek.
(16)
Az ideiglenes rendelet szerint az EOUS nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. mellékletében (a h) és az i) pontban), II. mellékletében (a visszatérítés meghatározásánál és szabályainál) és III. mellékletében (a helyettesítő visszatérítés meghatározásánál és szabályainál) meghatározott szigorú szabályoknak. Nem volt megállapítható, hogy az indiai kormány rendelkezne annak megerősítésére szolgáló ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással, hogy a vámmentesen és forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (lásd az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontját, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontját). A jelenleg működő ellenőrzési rendszer a nettó valutabevétel elérésével kapcsolatos kötelezettség felügyeletére irányul, nem pedig annak ellenőrzésére, hogy a behozatalt az exportált áruk előállítására használják-e fel.
(17)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem merültek fel az EOUS fent ismertetetett jellegét - azon belül pedig elsősorban a hatékony ellenőrzési rendszer hiányát vagy kiegyenlíthetőségét - kifogásoló lényeges érvek. Ezért az ideiglenes rendelet (78)-(81) preambulumbekezdésében összefoglalt, az EOUS-t érintő következtetések megerősítést nyernek.
3.2.2. A Viraj Profiles Limited beadványa
(18)
A mintába egyetlen exportorientált egység státusszal rendelkező vállalat került be, a Viraj Profiles Limited (a továbbiakban: Viraj). Erre a gyártóra vonatkozóan az EOUS keretében nyújtott támogatás mértéke az ideiglenes időszakban a 3,2 %-os teljes támogatási rátából 2,73 % volt. A Viraj kivitele az Unióba irányuló indiai export mennyiségének 87 %-át tette ki.
(19)
Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdése említi, a Viraj részletes észrevételeket nyújtott be a rendszerrel kapcsolatban. Az érintett exportáló gyártó azt állította, hogy a rendszer keretében kiszámított támogatás nem felel meg az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének, mely szerint a kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg a vállalat által ténylegesen megkapott kiegyenlíthető támogatás összegét. A Viraj szerint ezért a vállalatra vonatkozó teljes támogatási ráta nem éri el a 2 %-ot, azaz de minimis támogatás. A vállalat állítása alátámasztására részletes számviteli adatokat küldött.
(20)
A Bizottság az állítást behatóan megvizsgálta. A Viraj beadványában szereplő részletes számviteli adatok összevethetők az ellenőrző látogatáson vizsgált adatokkal, és ezek az adatok arra engedtek következtetni, hogy a vizsgálati időszak során a vállalat által szerzett kiegyenlíthető előnyt valóban túlbecsülték. Ezért a Bizottság a Virajra vonatkozó kiegyenlítő vámot a fentieknek megfelelően újra kiszámította.
(21)
Következésképpen az EOUS keretében a Viraj számára nyújtott támogatás mértékét újra kiszámították, és végül 0,44 %-ban határozták meg. Az EPCGS (az újraszámolást követően 0,05 %), az ECS (az újraszámolást követően 0,12 %) és a villamosenergiaadó-mentesség (az újraszámolást követően 0,09 %) keretében nyújtott támogatások mértékét is figyelembe véve a Viraj teljes támogatási rátáját véglegesen 0,7 %-on, azaz a de minimis küszöbérték alatt állapították meg.
3.2.3. Az uniós gazdasági ágazatnak a végleges nyilvánosságra hozatal nyomán tett észrevételei
(22)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat észrevételeket nyújtott be azzal kapcsolatban, hogy az előnyök, amelyekhez a Viraj az EUOS keretében jutott, nem voltak indokoltak és szabályszerűek. Azzal érvelt, hogy a Bizottság elemzése hiányos volt, és nem állt összhangban azon módszerrel, amelyet az intézmények e rendszer kiegyenlítésére szoktak alkalmazni; elmulasztotta továbbá figyelembe venni, hogy a Viraj milyen egyéb lehetséges módokon tudta jogosulatlanul értékesíteni a vámmentesen behozott termékeket. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a Virajnak az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt érintő, nem bizalmas észrevételeket tartalmazó késői beadványa súlyos mértékben sértette az uniós gazdasági ágazat védekezéshez való jogát.
(23)
A Viraj támogatási különbözetének újraszámolását illetően le kell szögezni, hogy ez az exportáló gyártó bebizonyította, hogy az ideiglenes kiegyenlítő vámként megállapított összeg meghaladta a ténylegesen megkapott kiegyenlíthető támogatások összegét. A vállalat ténylegesen bizonyította, hogy a potenciálisan kieső vámbevételt ideiglenesen túlbecsülték, ezért ezt a tételt a végleges számításokban korrigálni kellett. Az alaprendelet 3. cikkének rendelkezéseit sértené, ha kiegyenlítenének olyan pénzügyi hozzájárulásokat, amelyek esetében egyértelműen és gyanún felül megállapítható, hogy semmilyen előnyt nem biztosítanak a Viraj számára. A Bizottság ennek ellenére úgy tekinti, hogy bizonyos ügyletek vonatkozásában a rendszer az érintett vállalatot különleges támogatásban részesítette, amely kiegyenlítésre szorul. Ez a megközelítés ezért teljes mértékben összhangban áll azzal a módszerrel, amelyet az intézmények ezen rendszer kiegyenlítésére az eddigiekben alkalmaztak. A fentieknek megfelelően az EOUS keretében nyújtott támogatások felülvizsgálata teljes mértékben megfelel az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének.
(24)
Az uniós gazdasági ágazat védekezéshez való jogának állítólagos megsértését illetően meg kell állapítani, hogy a Viraj által az EOUS-támogatás kiszámításával kapcsolatban tett észrevételek az ideiglenes intézkedések kivetése előtt benyújtott két nyílt beadványban, valamint további két, később benyújtott beadványban is szerepeltek. E tekintetben azt az első fontos beadványt, amely a Bizottságot a kérdés elmélyült elemzésére és végül álláspontja újragondolására késztette, 2011 decemberében nyújtották be, és az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében már említés esett róla. A Bizottság minden fent említett dokumentumot haladéktalanul belefoglalt az érintett felek számára készült, betekintésre szánt dossziéba. A Virajnak az ideiglenes nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban tett észrevételei csupán összegezték az előző beadványaiban már ismertetett álláspontját. Noha a Viraj az ideiglenes nyilvánosságra hozatal nyomán tett észrevételei nyilvános változatát valóban egy késői fázisban nyújtotta be, a Bizottság haladéktalanul az uniós gazdasági ágazat rendelkezésére bocsátotta azt, és az uniós gazdasági ágazat számára kiegészítő időszakot biztosított annak észrevételezéséhez.
(25)
A fenti megállapítások fényében az uniós gazdasági ágazat állításait a Bizottságnak el kellett vetnie.
3.2.4. A támogatással kapcsolatban felvetődött egyéb problémák
(26)
Érkeztek észrevételek az együttműködő, de a mintába fel nem vett exportáló gyártók támogatási különbözetének kiszámításával és a fennmaradó támogatási különbözet kiszámításával kapcsolatban is. Ezenkívül az egyetlen egyedi vizsgálatot kérő exportáló gyártó is ragaszkodott ahhoz, hogy intézkedjenek kérelme ügyében. Ugyanakkor az alábbi, az okozati összefüggésről szóló rész következtetéseiből kiderül, hogy a fenti kérdésekkel kapcsolatban nincs szükség végleges álláspont kialakítására.
4. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(27)
Az uniós gyártásra és az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)-(123) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. KÁR
5.1. Előzetes megjegyzések és uniós fogyasztás
(28)
Mivel az előzetes megjegyzésekre és az uniós fogyasztásra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, az ideiglenes rendelet (124)-(130) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. Az érintett országból származó behozatal
(29)
Az egyik fél állítása szerint az Indiából érkező import árainak alakulására és az áralákínálásra vonatkozó, átlagárakon alapuló ideiglenes elemzés félrevezető volt, mivel állítólag figyelmen kívül hagyta, hogy a termékösszetétel a figyelembe vett időszak során évente változott.
(30)
E tekintetben helyénvaló megjegyezni, hogy a terméktípusok szerinti árakkal kapcsolatos adatok csak a vizsgálati időszakra vonatkozóan állnak rendelkezésre, az exportáló gyártók és az uniós gyártók ugyanis arra kaptak felkérést, hogy - a kérdőívre adott válaszaik részeként - az említett időszakban történt ügyletek részletes listáját nyújtsák be. Ezért a figyelembe vett időszak többi évére vonatkozó, terméktípusok szerinti adatok hiányában az importárak alakulásának ésszerű elemzésére csak az átlagárak alapján kerülhet sor. Megjegyzendő továbbá, hogy a szóban forgó fél nem bocsátott rendelkezésre olyan bizonyítékot, amellyel indokolná, miért tartja az importárak alakulására vonatkozó elemzést félrevezetőnek. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(31)
Az áralákínálás tekintetében a Bizottság felhívja a figyelmet az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében már említett tényre, miszerint a vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által a velük kapcsolatban nem álló fogyasztóknak az uniós piacon felszámított, terméktípusonként kínált gyártelepi szinten kiigazított, súlyozott átlagos értékesítési árakat az Indiából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez CIF paritáson megállapított, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagáraival.
(32)
Ezenfelül, ahogyan azt az ideiglenes rendelet (135) preambulumbekezdése is említi, az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva. Az említett fél áralákínálásra vonatkozó állítását ezért a Bizottság elutasította.
(33)
Mivel az érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan nem érkezett egyéb észrevétel, az ideiglenes rendelet (131)-(135) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.3.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(34)
Az egyik fél azt állította, hogy az ideiglenes rendeletben szereplő, az uniós gazdasági ágazat termelésének csökkenését érintő elemzés félrevezető, és a termelési mennyiségek csökkenését az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitásának fényében kellene megítélni, amely a figyelembe vett időszak során szintén csökkenő tendenciát mutatott.
(35)
A vizsgálat során kiderült, hogy a termelés csökkenése egybeesett az értékesítés csökkenésével és a készletek növekedésével. A helyzetre egyes uniós gyártók úgy reagáltak, hogy termelő részlegeik némelyikét bezárták, ami magyarázatot ad a kapacitáskihasználás csökkenésére. Ezért az említett fél állítását a Bizottság elutasította.
(36)
A gyártással, gyártási kapacitással és kapacitáskihasználással kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)-(138) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.3.2. Az értékesítések mennyisége és a piaci részesedés
(37)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének alakulására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.3. Növekedés
(38)
A növekedésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (140) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.4. Foglalkoztatás
(39)
A foglalkoztatásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (141) és (142) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.5. Átlagos egységárak az Unióban
(40)
Az Unióban felszámított átlagos egységárakra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (143) és (144) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(41)
A nyereségességre, pénzforgalomra, beruházásokra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)-(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.7. Készletek
(42)
Az egyik fél felkérte a Bizottságot, hogy indexált számadatok helyett tényleges számadatokat bocsásson rendelkezésre a készletszinteknek a figyelembe vett időszakban megfigyelt alakulásáról, mondván, hogy az indexálás nem teszi lehetővé hatékony észrevételek kialakítását, illetve azt, hogy a készletszinteket az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek százalékos arányában lehessen felbecsülni.
(43)
Adatvédelmi okokból - ahogyan azt az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése is ismerteti - egyes mikroindikátorokat, ideértve a készletekre vonatkozó adatokat, indexálni kell. Az ideiglenes rendelet 10. táblázatában szereplő, az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek indexált adatai mindenesetre a készleteknek az érintett időszakban megfigyelt alakulásának ésszerű értelmezését teszik lehetővé. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(44)
A készletekre vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.8. A támogatási különbözet nagysága
(45)
Amint arról már említés történt, a legnagyobb indiai exportáló gyártóról - amelynek kivitele a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló indiai export 87 %-át tette ki - megállapították, hogy nem részesült támogatásban. Következésképpen a támogatott behozatal az Indiából az Unióba behozott érintett termék teljes mennyiségének 13 %-át tette ki. A támogatott indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges támogatási különbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása elhanyagolhatónak minősül.
5.3.9. A károkozásra vonatkozó következtetések
(46)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. Ezért megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (151)-(153) preambulumbekezdésében megállapított következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
6.1. Bevezetés
(47)
Az alaprendelet 8. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazat számára okozott kár olyan mértékű-e, amely jelentősnek tekinthető. A támogatott behozatalon kívül más olyan ismert tényezőket is vizsgáltak, amelyek ugyanabban az időszakban kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák.
(48)
Ahogyan azt a fenti (18)-(21) preambulumbekezdés is ismerteti, a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló összes indiai export 87 %-át képviselő legnagyobb indiai exportáló gyártó támogatási különbözete ezen egyéni exportáló gyártó esetében, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének értelmében de minimis támogatásnak bizonyult, következésképpen a Bizottság úgy tekinti, hogy - ezen vizsgálat vonatkozásában - nem minősül támogatottnak. Ennélfogva az érintett termék Unióba irányuló indiai exportjának mindössze 13 %-a részesült támogatásban a VI alatt. A támogatott behozatal piaci részesedése a VI alatt 2 % volt.
6.2. A támogatott behozatal hatása
(49)
A vizsgálatból kitűnt, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 14 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 21 %-kal visszaesett.
(50)
Az árak tekintetében megállapítást nyert, hogy a támogatott behozatal átlagos importáraival az uniós piacon alákínálnak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ezek az árak azonban mintegy 12 %-kal magasabbak voltak, mint annak az indiai vállalatnak az árai, amelyről megállapították, hogy nem részesült támogatásban.
(51)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a nem támogatott behozatalnál magasabb árakat alkalmazó, támogatott indiai behozatal korlátozott mennyisége legfeljebb csak kis szerepet játszhatott abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás fokozódott.
6.3. További tényezők hatása
6.3.1. Indiából származó, nem támogatott behozatal
(52)
Az Indiából származó behozatal teljes mennyisége a figyelembe vett időszakban nagymértékben - 65 %-kal - nőtt, és ezáltal piaci részesedése 12,1 %-ról 18,3 %-ra növekedett. A fent elmondottaknak megfelelően azonban a VI során a nem támogatott behozatal tette ki az indiai kivitel teljes mennyiségének 87 %-át, ami a VI alatt 15 % piaci részesedésnek felelt meg, míg ugyanebben az időszakban az Indiából származó, támogatott behozatal piaci részesedése 2 % volt.
(53)
Az Indiából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkentek, és mindig alacsonyabbak maradtak, mint a világ többi részéből származó behozatal árai, illetve az uniós gazdasági ágazat eladási árai. Figyelemreméltó ugyanakkor, hogy - amint azt a (50) premabulumbekezdés is ismerteti - megállapították: a nem támogatott behozatal átlagáraival sokkal nagyobb mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, mint a támogatott behozatal áraival.
6.3.2. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(54)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (161)-(165) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
6.3.3. Gazdasági válság
(55)
Mivel nem érkezett észrevétel a gazdasági válságnak az uniós gazdasági ágazat károsodására gyakorolt hatása tekintetében, az ideiglenes rendelet (166)-(169) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
(56)
Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítményével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(57)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett az Indiából származó, olcsó behozatal mennyisége és piaci részesedése. Megállapítást nyert továbbá, hogy az említett behozatal folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon.
(58)
Figyelembe véve azonban azt a megállapítást, hogy a VI alatt az Unióba irányuló indiai export 87 %-át képviselő legnagyobb indiai exportáló gyártó kivitele nem volt támogatott, a Bizottság úgy véli, hogy az Indiából exportált teljes mennyiség mindössze 13-% át kitevő támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között nem állapítható meg megalapozottan ok-okozati viszony. Tekintettel a támogatott indiai export korlátozott mennyiségére és igen korlátozott piaci részesedésére (2 %), valamint arra a tényre, hogy árai átlagosan 12 %-kal magasabbak voltak a nem támogatott behozatalénál, nem támasztható alá érvekkel az az állítás, hogy a támogatott indiai export okozza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(59)
Más ismert tényezők elemzése, melyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - beleértve a nem támogatott behozatalt, a más harmadik országokból érkező behozatalt, a gazdasági válságot és a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményét -, azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló teljes indiai export 87 %-át kitevő nem támogatott behozatal okozta, melynek árai jelentősen alacsonyabbak voltak a támogatott behozatal árainál.
7. A SZUBVENCIÓELLENES ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE
(60)
Mivel nem áll fenn jelentős ok-okozati viszony a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, a Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség kiegyenlítő intézkedésekre, ezért a jelenlegi szubvencióellenes eljárást az alaprendelet 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően meg kell szüntetni.
(61)
A panaszost és valamennyi érdekelt felet a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A beérkezett észrevételek nem változtattak azon a következtetésen, hogy a jelenlegi szubvencióellenes eljárást meg kell szüntetni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszűnik.
2. cikk
A 115/2012/EU rendelet értelmében az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám formájában biztosított összegeket fel kell szabadítani.
3. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. május 23-án.