NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1233/2010
ze dne 15. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 1 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (3) zavedlo Evropský program oživení energetiky (EEPR) na podporu hospodářského oživení poskytnutím částky 3,98 miliard EUR na roky 2009 a 2010.
(2)
Tímto nařízením by neměl být dotčen záměr přidělit do konce roku 2010 co největší díl z částky 3,98 miliard EUR na podprogramy uvedené v kapitole II nařízení (ES) č. 663/2009. Bylo nicméně zjištěno, že určitý díl z této částky nebude v rámci uvedených podprogramů přidělen.
(3)
V duchu strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst a zaměstnanost a v souladu s klimaticko-energetickým balíčkem Unie a akčním plánem pro energetickou účinnost z roku 2006 přispěje rozvoj dalších obnovitelných zdrojů energie a podpora energetické účinnosti k ekologicky šetrnému růstu, budování konkurenčního a udržitelného hospodářství a řešení změny klimatu. Podporou těchto politik vytvoří Unie nová pracovní místa a příležitosti na „zeleném trhu“, čímž podpoří rozvoj konkurenceschopného, zajištěného a udržitelného hospodářství. V této souvislosti má zásadní význam spolupráce mezi různými úrovněmi řízení (víceúrovňová správa věcí veřejných).
(4)
Poskytnutí vyšší finanční pobídky představuje klíčový prvek při snižování překážek, které jsou tvořeny vysokými počátečními náklady, a pro stimulace zlepšení v oblasti udržitelné energetiky. Je tedy třeba vytvořit zvláštní finanční nástroj (dále jen „nástroj“), jenž by využil finanční prostředky podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009, které nelze přidělit do konce roku 2010. Vytvoření tohoto nástroje by mělo být posuzováno s ohledem na Iniciativu pro financování udržitelné energetiky navrženou Komisí. Nástroj by měl podpořit rozvoj projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadnit financování investičních projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie místními, regionálními a celostátními orgány veřejné moci, zejména v městském prostředí. V rámci tohoto postupu by měla být věnována pozornost součinnosti s ostatními finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti, nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA) a Evropský fond pro regionální rozvoj podle nařízení (ES) č. 397/2009 (4), aby se finanční nástroje navzájem nepřekrývaly.
(5)
Podpora investic do udržitelné energetiky je nejefektivnější a nejprospěšnější, je-li zaměřena na místní úroveň. V řádně odůvodněných případech však může být efektivnější zaměřit se na celostátní úroveň, například z důvodů spojených s dostupností či fungováním příslušných správních struktur.
(6)
Ve snaze maximalizovat v krátkodobém horizontu dopad finančních zdrojů Unie by měl být nástroj spravován jedním nebo více finančními zprostředkovateli, například mezinárodními finančními institucemi. Výběr těchto finančních zprostředkovatelů by měl být proveden na základě jejich prokázané schopnosti využít finanční prostředky co nejúčinněji a nejefektivněji s cílem dosáhnout v co nejkratším čase co nejvyšší účasti dalších veřejných a soukromých investorů a co nejvyššího pákového efektu mezi financováním Unií a celkovými investicemi v zájmu významného zvýšení objemu investic v Unii. V období finanční a hospodářské krize, která má obzvláště nepříznivý dopad na finance místních a regionálních orgánů veřejné moci, by se však mělo zajistit, aby jim obtížná rozpočtová situace nebránila v přístupu k uvedeným finančním prostředkům.
(7)
V souladu s nařízením (ES) č. 663/2009 by z nástroje měly být financovány pouze investiční projekty, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, na zvýšenou energetickou bezpečnost a na snížení emisí skleníkových plynů. Investiční projekty tohoto typu přispívají k ekologicky šetrnému růstu, rozvoji konkurenčního, propojeného, udržitelného a ekologicky šetrného hospodářství a také k ochraně zaměstnanosti, tvorbě pracovních míst a řešení změny klimatu, v souladu s cíli strategie „Evropa 2020“.
(8)
Na výběr a způsobilost projektů financovaných tímto nástrojem je třeba použít kritéria stanovená v nařízení (ES) č. 663/2009. Jako podstatný prvek je třeba zvážit i zeměpisnou vyváženost projektů, aby se zajistilo, že toto nařízení bude mít vliv na hospodářské oživení v celé Unii, a jako zohlednění skutečnosti, že v některých členských státech projekty dosud nebyly financovány podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 nebo byly takto financovány pouze zčásti.
(9)
Vzhledem k požadovanému krátkodobému hospodářskému dopadu tohoto nařízení by doba od přijetí žádosti o schválení projektu do konečného rozhodnutí o ní neměla překročit šest měsíců.
(10)
Jednotlivé právní závazky k realizaci rozpočtových závazků podle kapitoly IIa by měly být učiněny do 31. března 2011.
(11)
Nástroj by neměl předjímat využití souhrnného rozpočtu Unie a případná budoucí opatření v oblasti financování, včetně energetického sektoru, ale měl by být považován spíše za mimořádné opatření přijaté v období hospodářských obtíží.
(12)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by výdaje vzniklé na základě kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 měly být způsobilé od 13. července 2009, neboť mnoho žadatelů požadovalo způsobilost výdajů od podání žádosti o grant v souladu s článkem 112 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5) („finanční nařízení“). Výdaje vzniklé na základě kapitoly IIa nařízení (ES) č. 663/2009 by měly být způsobilé od 1. ledna 2011.
(13)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžikem vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 663/2009
Nařízení (ES) č. 663/2009 se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Toto nařízení zavádí finanční nástroj (dále jen „nástroj“) na podporu iniciativ v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly II k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 se učiní do 31. prosince 2010. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly IIa se učiní do 31. března 2011.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Finanční zprostředkovatelé popsaní v příloze II se snaží přidělit veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie dostupné v rámci nástroje na investiční projekty a na technickou pomoc pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do 31. března 2014. Po tomto dni nesmějí být z příspěvku Unie přiděleny žádné finanční prostředky. Veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie nepřidělené finančními zprostředkovateli do 31. března 2014 se vrátí do souhrnného rozpočtu Unie. Finanční prostředky z příspěvku Unie přidělené na investiční projekty jsou investovány na stanovenou dobu, která nesmí překročit lhůtu 31. března 2034. Unie má právo na výnos ze své investice do nástroje po celou dobu životnosti nástroje v poměru odpovídajícím jejímu příspěvku do nástroje a v souladu se svými podílnickými právy.“
3)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IIa
FINANČNÍ NÁSTROJ
Článek 21a
Finanční prostředky, které nelze přidělit podle kapitoly II
1. Finanční prostředky, ke kterým podle čl. 3 odst. 2 nelze učinit jednotlivé právní závazky podle kapitoly II na částku 146 344 644,50 EUR, jsou určeny pro finanční nástroj uvedený v čl. 1 odst. 4 pro účely vytvoření vhodných finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi s cílem důrazně podnítit projekty v oblasti energetické účinnosti a projekty na využití obnovitelných zdrojů energie.
2. Nástroj se provádí v souladu s přílohou II. U stanovení čl. 23 odst. 1 se na nástroj nepoužije.
3. Úvěrová angažovanost Unie v rámci nástroje, včetně poplatků za správu a dalších způsobilých nákladů, je omezena na částku ve výši příspěvku Unie do nástroje uvedenou v odstavci 1 a souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen.“
4)
Článek 22 se zrušuje.
5)
Článek 23 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci a v případě projektů podle článku 9 i třetími stranami, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje vzniklé na základě kapitoly II mohou být způsobilé od 13. července 2009.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Finanční pomoc poskytnutá na základě kapitoly IIa se vztahuje na výdaje spojené s investičními projekty a technickou pomocí pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, jež vznikly příjemcům popsaným v části A bodě 3 přílohy II. Tyto výdaje mohou být způsobilé od 1. ledna 2011.“
6)
Článek 27 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Do 30. června 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období o opatřeních přijatých podle kapitoly IIa a zaměří se při tom na:
a)
efektivnost nákladů, pákový efekt a adicionalitu, které nástroj prokázal;
b)
důkazy o řádném finančním řízení;
c)
míru, v jaké nástroj dosáhl cílů uvedených v tomto nařízení;
d)
rozsah, v jakém je třeba nadále z nástroje poskytovat podporu projektům v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.
Hodnotící zprávu v polovině období podle potřeby, a zejména pokud je posouzení opatření přijatých podle kapitoly IIa provedené Komisí kladné, doprovodí legislativní návrh na prodloužení platnosti nástroje.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených EEPR a v souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení.“
7)
V článku 28 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zpráva obsahuje informace o všech režijních nákladech spojených s vytvořením a prováděním nástroje zřízeného podle kapitoly IIa.“
8)
Příloha se nově označuje jako „Příloha I“ a doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA II
FINANČNÍ NÁSTROJ
A. Provádění finančního nástroje pro projekty udržitelné energetiky
1. Působnost nástroje
Tento finanční nástroj (dále jen ‚nástroj‘) se použije na rozvoj projektů v oblasti úspor energie, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadní financování investic do těchto oblastí místními, regionálními a v řádně odůvodněných případech i celostátními orgány veřejné moci. Tento nástroj se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu o pověření úkoly plnění rozpočtu.
Nástroj se použije na projekty v oblasti udržitelné energetiky, zejména v městském prostředí. To zahrnuje zejména projekty zaměřené na:
a)
veřejné a soukromé budovy s použitím řešení z oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie včetně řešení využívajících informační a komunikační technologie;
b)
investice do vysoce energeticky účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně mikrokogenerace, a do sítí dálkového vytápění či chlazení, zejména z obnovitelných zdrojů energie;
c)
decentralizované zdroje obnovitelné energie vybudované v místním prostředí a jejich začlenění do elektrických rozvodných sítí;
d)
mikrogeneraci z obnovitelných zdrojů energie;
e)
čistou městskou dopravu podporující zvýšenou energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie s důrazem na veřejnou dopravu, dopravní prostředky na elektrický a vodíkový pohon a snížení emisí skleníkových plynů;
f)
místní infrastrukturu včetně účinného osvětlení venkovní veřejné infrastruktury (včetně pouličního osvětlení), řešení v oblasti uchovávání elektrické energie, inteligentních metod měření a inteligentních sítí, které plně využívají informačních a komunikačních technologií;
g)
technologie v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie s inovačním a hospodářským potenciálem využívající nejlepší dostupné postupy.
Tento nástroj lze použít také k poskytnutí pobídek a technické pomoci a zvýšení informovanosti místních, regionálních a celostátních orgánů s cílem optimálně využít strukturální fondy a Fond soudržnosti, a zejména v oblastech, v nichž se zlepšení týkají energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v obytných a jiných stavbách. Nástroj podpoří investiční projekty, u nichž je prokázána hospodářská a finanční životaschopnost, s cílem zajistit návratnost investic přidělených z nástroje a přilákat veřejné a soukromé investory. Nástroj tak může být mimo jiné využit k vytváření rezerv a přidělování kapitálu na financování půjček, záruk, vlastního kapitálu a dalších finančních produktů. Dále může být až 15 % finančních prostředků uvedených v článku 21a použito na poskytování technické pomoci místním, regionálním či celostátním orgánům při vytváření a úvodním zavádění technologií souvisejících s projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Součinnost
Při poskytování finanční nebo technické pomoci je třeba dbát i na součinnost s dalšími finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti a nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), aby se finanční nástroje vzájemně nepřekrývaly.
3. Příjemci
Příjemci nástroje jsou orgány veřejné moci, pokud možno na místní a regionální úrovni, a veřejné či soukromé subjekty jednající jménem těchto orgánů.
B. Spolupráce s finančními zprostředkovateli
1. Výběr a obecné požadavky, včetně nákladů
Nástroj se zřídí ve spolupráci s jedním nebo více finančními zprostředkovateli a je otevřen účasti vhodných investorů. Výběr finančních zprostředkovatelů se provede na základě jejich prokázané schopnosti využít financování nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v této příloze.
Komise zajistí, aby celková výše režijních nákladů spojených s vytvořením a prováděním nástroje včetně poplatků za vedení a dalších způsobilých nákladů fakturovaných finančními zprostředkovateli byla co nejnižší, v souladu s osvědčenými postupy pro podobné nástroje a při zachování požadované kvality nástroje.
Plnění příspěvku Unie do nástroje zajišťuje Komise v souladu s články 53 a 54 finančního nařízení.
Finanční zprostředkovatelé jsou povinni dodržovat požadavky na pověření úkoly plnění rozpočtu stanovené ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu, zejména pokud jde o pravidla o zadávání zakázek, požadavky na vnitřní kontrolu, účetnictví a externí audit. Tito finanční zprostředkovatelé neobdrží jiné platby než poplatky za vedení nebo náklady spojené se zavedením a prováděním tohoto nástroje.
Podrobné podmínky týkající se zřízení nástroje a jeho rámcové podmínky, včetně sledování a kontroly, stanoví jedna nebo více dohod mezi Komisí a finančními zprostředkovateli.
2. Dostupnost informací
V rámci nástroje se veškeré informace o řízení programu dotýkající se zúčastněných stran zveřejní on-line. Týká se to zejména postupů podávání žádostí, informací o osvědčených postupech a přehledu projektů a zpráv.
C. Podmínky financování a kritéria způsobilosti a výběru
1. Působnost financování
V souladu s touto přílohou je uplatnění nástroje omezeno na financování:
a)
investičních projektů, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, zvýšenou energetickou bezpečnost a snížení emisí skleníkových plynů, a
b)
technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Činitele, k nimž je třeba přihlédnout
Při výběru projektů je zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti.
Při financování investičních projektů je náležitá pozornost věnována dosažení významného pákového efektu mezi celkovými investicemi a prostředky Unie s cílem významně zvýšit objem investic v Unii. Pákový efekt se však může u jednotlivých investičních projektů lišit v závislosti na řadě činitelů, jako je skutečná velikost a typ projektu, a na místních podmínkách včetně velikosti a finančních schopností příjemce.
3. Podmínky pro přístup orgánů veřejné moci k financování z nástroje
Orgány veřejné moci žádající o financování investičních projektů a technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie musí splňovat tyto podmínky:
a)
učinily nebo se chystají učinit politický závazek zmírňovat změnu klimatu, případně včetně stanovení konkrétních cílů, například týkajících se zvyšování energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
b)
buď usilují o vytvoření víceletých strategií pro zmírňování změny klimatu a případně pro dosažení svých cílů, nebo se účastní víceleté strategie na místní, regionální či celostátní úrovni za účelem zmírnění změny klimatu;
c)
přijaly veřejnou odpovědnost za pokrok v dosahování jimi vytyčené celkové strategie.
4. Kritéria způsobilosti a výběru investičních projektů financovaných z nástroje
Investiční projekty financované z nástroje musí splňovat tato kritéria způsobilosti a výběru:
a)
kvalitní a technicky odpovídající přístup;
b)
kvalita a efektivnost nákladů financování pro celou investiční fázi opatření;
c)
zeměpisné vyvážení všech projektů, na něž se vztahuje toto nařízení;
d)
propracovanost, definovaná jako dosažení investiční fáze, a co nejdřívější vznik podstatných kapitálových výdajů;
e)
míra, ve které je provádění opatření zdrženo nedostatečným přístupem k financování;
f)
míra, ve které budu finanční prostředky z nástroje stimulovat financování z veřejných a soukromých zdrojů;
g)
kvantifikované socioekonomické dopady;
h)
kvantifikované dopady na životní prostředí.
5. Kritéria způsobilosti a výběru projektů technické pomoci financovaných z nástroje
Projekty technické pomoci financované z nástroje musí splňovat kritéria způsobilosti a výběru uvedená v bodě 4 písm. a), c), e), f) a g).“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. prosince 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1233/2010/EU RENDELETE
(2010. december 15.)
az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A 663/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a gazdasági fellendülés elősegítése érdekében létrehozta az európai energiaügyi gazdaságélénkítő programot (EEPR), és 2009-re, illetve 2010-re 3,98 milliárd EUR-t különített el erre a célra.
(2)
E rendelet nem sérti azt a célt, hogy a 3,98 milliárd EUR-s pénzügyi keret lehető legnagyobb részét 2010 végéig a 663/2009/EK rendelet II. fejezetében hivatkozott alprogramokra kell fordítani. Döntés született azonban, hogy az összeg egy részét nem fogják lekötni ezen alprogramok keretében.
(3)
A fenntartható növekedést és foglalkoztatást célzó „Európa 2020” stratégia szellemében, valamint az EU éghajlat-változási és energetikai csomagjával és 2006. évi energiahatékonysági cselekvési tervével összhangban a további megújuló energiaforrások fejlesztése és az energiahatékonyság ösztönzése elősegíti a környezetbarátabb növekedést, a versenyképes és fenntartható gazdaság kiépítését és az éghajlatváltozás kezelését. E politikák támogatása révén az Unió új munkahelyeket és környezetbarát piaci lehetőségeket teremt, amelyek hozzájárulnak a versenyképes, biztonságos és fenntartható gazdaság kialakulásához. Ebben az összefüggésben alapvető fontosságú a különböző kormányzati szintek közötti együttműködés (többszintű kormányzás).
(4)
A fokozott pénzügyi ösztönzők kulcselemei a magas előzetes költségek jelentette akadályok leküzdésének, valamint a fenntartható energetikai fejlesztések előmozdításának. Ezért létre kell hozni egy célzott pénzügyi mechanizmust (a továbbiakban: mechanizmus) a 663/2009/EK rendelet II. fejezetében szereplő azon pénzeszközök felhasználására, amelyeket nem lehet lekötni 2010 végéig. A mechanizmus létrehozását a Bizottság által javasolt, a fenntartható energiával kapcsolatos finanszírozási kezdeményezés fényében kell megfontolni. A mechanizmus támogatja az energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos projekteket, valamint elősegíti az energiahatékonyság és a megújuló forrásokból származó energia területén a helyi, regionális és nemzeti hatóságok által megvalósított beruházási programok finanszírozását, különösen városi környezetben. E folyamatban a más pénzügyi mechanizmusokkal való átfedések elkerülése érdekében figyelmet kell fordítani a tagállamokban rendelkezésre álló többi pénzügyi forrással, például a strukturális alapokkal és a kohéziós alappal, az ELENA (European Local Energy Assistance) mechanizmussal és a 397/2009/EK rendeletben (4) szabályozott Európai Regionális Fejlesztési Alappal való szinergiákra.
(5)
A fenntartható energiával kapcsolatos beruházási támogatások akkor a leghatékonyabbak és a legelőnyösebbek, ha helyi szintre célozzák azokat. Azonban kellően indokolt esetekben hatékonyabb lehet nemzeti szintű célt kitűzni, például a megfelelő közigazgatási struktúrák rendelkezésre állásához vagy működéséhez kapcsolódó okokból.
(6)
Az uniós támogatás rövid távú hatásainak maximalizálása érdekében a mechanizmus irányítását a nemzetközi pénzügyi intézményekhez hasonló egy vagy több pénzügyi közvetítő végzi. Az ilyen pénzügyi közvetítők kiválasztásának alapjául az szolgál, hogy ezekről milyen mértékben állapítható meg, hogy a támogatást a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb módon használják fel más magán- és nem magánbefektetők mihamarabbi részvételének maximalizálása, valamint annak elérése céljából, hogy az uniós támogatás a támogatás összegének többszörösét kitevő beruházást mozgósítson, azaz jelentős beruházásokat teremtsen az Unió területén. A helyi és regionális hatóságok pénzügyi lehetőségeire különösen súlyos hatást gyakorló pénzügyi és gazdasági válságok idején azonban biztosítani kell, hogy a hatóságok nehéz költségvetési helyzete ne akadályozza az alapokhoz való hozzáférésüket.
(7)
A 663/2009/EK rendeletnek megfelelően a mechanizmusból kizárólag olyan beruházási projektek finanszírozhatók, amelyek gyorsan, mérhető módon és jelentős mértékben hozzájárulnak az uniós gazdaság fellendüléséhez, az energiabiztonság fokozásához és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez. Ezek a beruházási projektek hozzájárulnak a környezetbarát növekedéshez, a versenyképes, rendszerbe integrált, fenntartható és zöld gazdaság kiépítéséhez, valamint a munkahelyek megóvásához és az éghajlatváltozás kezeléséhez az „Európa 2020” stratégia célkitűzéseinek megfelelően.
(8)
A 663/2009/EK rendeletben meghatározott feltételeknek maradéktalanul érvényesülniük kell a mechanizmus keretében támogatott projektek kiválasztásakor és támogathatóságának vizsgálatakor. Ezenfelül a projektek megfelelő földrajzi egyensúlyát mint meghatározó tényezőt is figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy a rendelet elősegítse az európai gazdasági fellendülést, és fel kell ismerni, hogy egyes tagállamokban bizonyos projekteket nem, vagy csak részben finanszíroztak a 663/2009/EK rendelet II. fejezete alapján.
(9)
A rendelettől elvárt rövid távú gazdasági hatás érdekében a projektek elfogadása és a rájuk vonatkozó végső döntés között nem telhet el több mint hat hónap.
(10)
A költségvetési kötelezettségvállalásokat a IIa. fejezet értelmében végrehajtó egyedi jogi kötelezettségvállalásokat 2011. március 31-ig meg kell tenni.
(11)
A mechanizmus nem jelenthet precedenst az Unió általános költségvetésének felhasználása és a jövőbeli lehetséges támogatási intézkedések vonatkozásában - beleértve az energiaágazatot is -, ellenkezőleg, a gazdasági nehézségek időszakában elfogadott rendkívüli intézkedésnek kell tekinteni.
(12)
Mivel a gazdasági válság haladéktalan kezelése szükséges, a 663/2009/EK rendelet II. fejezete szerinti kiadásoknak 2009. július 13-tól támogathatónak kell lenniük, ugyanis számos pályázó kérte, hogy a kiadások az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 112. cikkével összhangban már a támogatás iránti kérelem benyújtásától támogathatók legyenek. A IIa. fejezet szerinti kiadásoknak 2011. január 1-jétől kell támogathatónak lenniük.
(13)
Mivel a gazdasági válság haladéktalan kezelése szükséges, ennek a rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 663/2009/EK rendelet módosításai
A 663/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„Ez a rendelet létrehozza az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kezdeményezéseket támogató pénzügyi mechanizmust (a továbbiakban: mechanizmus).”;
2.
a 3. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A 2009-ben és 2010-ben tett költségvetési kötelezettségvállalásokat a II. fejezet értelmében végrehajtó egyedi jogi kötelezettségvállalásokat 2010. december 31-ig meg kell tenni. A IIa. fejezet szerinti egyedi jogi kötelezettségvállalásokat 2011. március 31-ig meg kell tenni.”;
b)
a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) A II. mellékletben felsorolt pénzügyi közvetítők 2014. március 31-ig megpróbálják a mechanizmus keretében rendelkezésre álló valamennyi uniós támogatást szétosztani az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos befektetési és technikai segítségnyújtási projektek számára. A fenti időpontot követően nem lehet uniós hozzájárulást rendelkezésre bocsátani. A pénzügyi közvetítők által 2014. március 31-ig szét nem osztott uniós hozzájárulásból származó valamennyi támogatást vissza kell vezetni az Unió általános költségvetésébe. A befektetési projektekre fordított uniós hozzájárulásból származó támogatások meghatározott ideig, de legfeljebb 2034. március 31-ig befektetve maradnak. Az Unió a mechanizmus egész életciklusán keresztül jogosult a mechanizmusba eszközölt befektetésének hasznára, a mechanizmushoz való hozzájárulásával arányosan és a részvényesi jogainak megfelelően.”;
3.
a szöveg a következő fejezettel egészül ki:
„IIa. FEJEZET
PÉNZÜGYI MECHANIZMUS
21a. cikk
A II. fejezet értelmében fel nem használható támogatás
(1) A 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően a II. fejezet értelmében egyedi jogi kötelezettségvállalásokra fel nem használható, 146 344 644,50 EUR összegű előirányzatokat az 1. cikk negyedik bekezdésében hivatkozott mechanizmusba kell átcsoportosítani a megfelelő támogatási eszközök pénzügyi intézményekkel együttműködésben történő kidolgozása érdekében, jelentős ösztönzést nyújtva az energiahatékonysági és megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos projektek számára.
(2) A mechanizmust a II. melléklettel összhangban kell végrehajtani. A 23. cikk (1) bekezdése a mechanizmusra nem alkalmazandó.
(3) Az Uniónak a mechanizmussal kapcsolatos kötelezettségvállalása - ideértve a kezelési díjakat és az egyéb elszámolható költségeket is - a mechanizmushoz való uniós hozzájárulás (1) bekezdésben megállapított összegére korlátozódik, és az Európai Unió általános költségvetése terhére további kötelezettségvállalást nem keletkeztethet.”;
4.
a 22. cikket el kell hagyni;
5.
a 23. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) EEGP-támogatás csak a kedvezményezetteknél és a 9. cikk szerinti projektek tekintetében a projekt végrehajtásáért felelős harmadik feleknél is felmerülő, a projekttel kapcsolatos kiadásokat fedezhet. A II. fejezet szerinti kiadások 2009. július 13-tól támogathatók.”;
b)
a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A IIa. fejezet szerinti pénzügyi támogatás fedezi a II. melléklet A. részének 3. pontjában felsorolt jogosultak befektetési projektekhez és megújuló energiával és energiahatékonysági projektekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadásait. E kiadások 2011. január 1-jétől támogathatók.”;
6.
a 27. cikk a következőképpen módosul:
a)
a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A Bizottság 2013. június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a IIa. fejezet szerinti intézkedések félidős értékeléséről készített jelentését, amely jelentés különösen az alábbiakra összpontosít:
a)
a mechanizmus költséghatékonysága, ösztönző hatása és kiegészítő jellege;
b)
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás tanúsítása;
c)
a mechanizmus milyen mértékben teljesítette az e rendeletben meghatározott célkitűzéseket;
d)
a mechanizmusnak milyen mértékben kell folyamatosan támogatnia az energiahatékonysághoz és a megújuló forrásokból származó energiához kapcsolódó projekteket.
A félidős értékelő jelentéshez adott esetben - és különösen ha a Bizottságnak a IIa. fejezet alapján hozott intézkedésekről szóló értékelése pozitív - kapcsolódnia kell a mechanizmus folytatására vonatkozó jogalkotási javaslatnak is.”;
b)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A Bizottság a költségvetési rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé terjeszti az európai gazdaságélénkítő program eredményeiről szóló értékelő jelentését.”;
7.
a 28. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„A jelentés adatokat tartalmaz a IIa. fejezet szerinti mechanizmus létrehozásához és végrehajtásához kapcsolódó valamennyi általános költségről.”;
8.
a melléklet számozása I. mellékletre változik, és egyidejűleg a következő melléklettel egészül ki a szöveg:
„II. MELLÉKLET
PÉNZÜGYI MECHANIZMUS
A. A fenntartható energiával kapcsolatos projektekre vonatkozó pénzügyi mechanizmus végrehajtása
1. A mechanizmus terjedelme
A pénzügyi mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus) energiamegtakarítási, energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos projektek fejlesztésére használható fel, valamint elősegíti a helyi, regionális, és indokolt esetben nemzeti hatóságok által megvalósított beruházások finanszírozását. A mechanizmust a költségvetési rendeletben és annak végrehajtási szabályaiban meghatározott, a költségvetési végrehajtási feladatok átruházásáról szóló rendelkezéseknek megfelelően kell végrehajtani.
A mechanizmus elsősorban a városi környezetben megvalósuló, fenntartható energiával kapcsolatos projektek esetében használható fel. Ide tartoznak többek között az alábbi jellegű projektek:
a)
energiahatékony és/vagy a megújuló energiát hasznosító megoldásokat - ideértve az információs és kommunikációs technológiák (IKT) igénybevételén alapulókat is - magukban foglaló, köz- és magánépületek;
b)
a magas energiahatékonyságú kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő - beleértve a kapcsolt mikrotermelést is -, illetve távfűtési/-hűtési hálózatok, különösen a megújuló forrásokból származó energián alapulók;
c)
a helyi környezetbe beépített, decentralizált megújuló energiaforrások és ezek villamosenergia-hálózatokba történő integrálása;
d)
megújuló energiaforrásokból származó mikro-energiatermelés;
e)
a tiszta városi közlekedés a fokozott energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások fokozottabb integrációjának támogatása érdekében, különös tekintettel a tömegközlekedésre, az elektromos és hibrid járművekre, valamint a csökkentett üvegházhatásúgáz-kibocsátásra;
f)
a helyi infrastruktúra, ideértve kültéri állami infrastruktúrák hatékony megvilágítását, beleértve a közvilágítást és a villamos energia tárolására szolgáló megoldásokat, az intelligens fogyasztásmérést és az IKT-t maximálisan felhasználó intelligens hálózatokat;
g)
innovatív és gazdasági lehetőségeket magukban hordozó, a rendelkezésre álló legjobb módszereket felhasználó energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos technológiák.
A mechanizmus felhasználható ösztönzők és technikai segítségnyújtás biztosítására, a helyi, regionális és nemzeti hatóságok körében a témával kapcsolatos tudatosság növelésére, valamint a strukturális és kohéziós alapok lehető legoptimálisabb felhasználásának biztosítására, különösen a lakóépületeket és más épületeket érintő, az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrások alkalmazását célzó fejlesztések területén. A mechanizmus gazdaságilag és pénzügyileg eredményes projekteket támogat a mechanizmusból származó befektetések megtérülése és a nem magán- és magánbefektetések vonzása érdekében. A mechanizmus többek között kiterjedhet hitelnyújtásra és a hitelekhez, garanciákhoz, részvényfinanszírozáshoz és egyéb pénzügyi termékekhez szükséges tőkeallokálásra is. Ezen túlmenően a 21a. cikkben említett pénzeszközök legfeljebb 15 %-a használható fel technikai segítségnyújtás biztosítására a nemzeti, regionális és a helyi hatóságok számára az energiahatékonysággal és megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos technológiák alkalmazását célzó projektek létrehozása és elindítása kapcsán.
2. Szinergiák
A pénzügyi vagy technikai segítségnyújtás során figyelmet kell fordítani a tagállamokban rendelkezésre álló egyéb pénzügyi forrásokkal - például a strukturális és kohéziós alapokkal és az ELENA mechanizmussal - való szinergiára az egyéb pénzügyi eszközökkel való átfedés elkerülése érdekében.
3. Kedvezményezettek
A mechanizmus kedvezményezettjei lehetőség szerint helyi és regionális szintű állami hatóságok, illetve az említett állami hatóságok nevében eljáró közszférabeli vagy magánvállalkozások.
B. Együttműködés pénzügyi közvetítőkkel
1. Kiválasztás és általános előírások, ideértve a költségeket is
A mechanizmust egy vagy több pénzügyi közvetítővel együttműködve kell létrehozni, és annak nyitottnak kell lennie a megfelelő befektetőkkel való együttműködésre. A pénzügyi közvetítők kiválasztásának alapjául az szolgál, hogy milyen mértékben állapítható meg róluk, hogy a támogatást az e mellékletben meghatározott szabályoknak és feltételeknek megfelelően a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb módon tudják felhasználni.
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a mechanizmus létrehozásával és végrehajtásával kapcsolatos általános költségek - beleértve a pénzügyi közvetítők által számlázott kezelési díjakat és egyéb elszámolható költségeket - teljes összege a lehető legalacsonyabb legyen, és megfeleljen a hasonló eszközökkel kapcsolatos legjobb gyakorlatoknak, miközben biztosítja a mechanizmus megfelelő minőségét.
A mechanizmushoz történő uniós hozzájárulást a Bizottság a költségvetési rendelet 53. és 54. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően hajtja végre.
A pénzügyi közvetítőknek teljesíteniük kell a költségvetési rendeletben és annak végrehajtási szabályaiban meghatározott, a költségvetési végrehajtási feladatok átruházásáról szóló vonatkozó követelményeket, különös tekintettel a közbeszerzési, belső ellenőrzési, számviteli és külső könyvvizsgálatra vonatkozó szabályokra. Finanszírozás kizárólag a kezelési költségek, illetve a mechanizmus létrehozásával és végrehajtásával kapcsolatos költségek fedezésére bocsátható e pénzügyi közvetítők rendelkezésére.
A mechanizmus létrehozására és keretfeltételeire vonatkozó részletes feltételeket, ideértve a nyomon követési és ellenőrzési feltételeket is, a Bizottság és a pénzügyi közvetítők között kötött megállapodás(ok)ban kell meghatározni.
2. Az információhoz való hozzáférés
A mechanizmusnak a programirányításra vonatkozó minden információt online formában az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátania. A tájékoztatásnak így ki kell terjednie a pályázati eljárásokra, a legjobb gyakorlatokra vonatkozó információkra, valamint a projektek és beszámolók áttekintésére.
C. Támogatási feltételek, támogathatósági és kiválasztási kritériumok
1. A finanszírozás terjedelme
E melléklettel összhangban, a mechanizmusból kizárólag az alábbi intézkedések finanszírozhatók:
a)
az uniós gazdaság fellendüléséhez, az energiabiztonság fokozásához és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez gyorsan, mérhető módon és jelentős mértékben hozzájáruló befektetési projektek; és
b)
az energiahatékonysághoz és a megújuló energiához kapcsolódó projektekre vonatkozó technikai segítségnyújtás.
2. A figyelembe veendő tényezők
A projektek kiválasztása során nagy figyelmet kell fordítani a földrajzi kiegyensúlyozottságra.
A befektetési projektek támogatása kapcsán kellő figyelmet kell fordítani arra, hogy az uniós támogatás a támogatás összegének többszörösét kitevő beruházást mozgósítson, azaz jelentős beruházásokat teremtsen az Unió területén. Az egyes befektetési projektek mozgósító hatása azonban eltérő lehet, hiszen az számos olyan tényezőtől függ, mint a projekt mérete és jellege, valamint az olyan helyi körülmények, mint a támogatásra jogosult pénzügyi kapacitása.
3. A hatóságok mechanizmusból történő finanszírozáshoz való hozzáférésének feltételei
Az energiahatékonysággal és megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos befektetési és technikai segítségnyújtási projektek támogatását kérő hatóságoknak az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a)
politikailag elkötelezték magukat - vagy elkötelezik magukat - az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése mellett, adott esetben konkrét célok kitűzésével, például az energiahatékonyság fokozása és/vagy megújuló forrásokból származó energia használata vonatkozásában;
b)
többéves stratégiákat alakítanak ki az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és adott esetben kitűzött céljaik elérésére, vagy részt vesznek az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését célzó helyi, regionális vagy nemzeti szintű többéves stratégiákban;
c)
el kell fogadniuk, hogy az átfogó stratégia terén tett haladást illetően nyilvánosan elszámoltathatók.
4. A mechanizmusból finanszírozott befektetési projektek támogathatósága és kiválasztási feltételei
A mechanizmus keretén belül támogatott befektetési projekteknek teljesíteniük kell a következő kiválasztási és támogathatósági kritériumokat:
a)
a megoldás megalapozottsága és műszaki megfelelősége;
b)
a cselekvés teljes beruházási szakaszára vonatkozó finanszírozás megalapozottsága és költséghatékonysága;
c)
földrajzi kiegyensúlyozottság az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi projekt esetében;
d)
az előrehaladottság mértéke, amely a beruházási szakasz elérését és jelentős összegű tőkekiadások mihamarabbi felhalmozását jelenti;
e)
annak mértéke, hogy a finanszírozáshoz való hozzájutás hiánya mennyiben késlelteti a fellépés végrehajtását;
f)
a mechanizmusból származó támogatás milyen mértékben élénkíti a köz- és magánfinanszírozást;
g)
számszerűsített társadalmi-gazdasági hatás;
h)
számszerűsített környezeti hatások.
5. A mechanizmusból finanszírozott, technikai segítséget nyújtó projektek támogathatósága és kiválasztási feltételei
A mechanizmusból finanszírozott, technikai segítséget nyújtó projekteknek teljesíteniük kell a 4. pont a), c), e), f) és g) pontokban hivatkozott kiválasztási és támogathatósági kritériumokat.”
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. december 15-én.