PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
A TANÁCS 464/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. május 11.)
a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság az 1036/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor, amelyek termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
(5)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(6)
A feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(8)
E kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)-(15) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
(9)
A fentiekre tekintettel véglegesen megerősítést nyert az a tény, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szempontjából a zeolit-A-por minden típusa hasonló.
4. MINTAVÉTEL
(10)
A boszniai exportáló termelői csoport (a továbbiakban: Birac) fenntartotta a vizsgálat előzetes szakasza során tett állítását, miszerint a mintában nem szereplő egyik uniós gyártót (a továbbiakban: Silkem d.o.o. vagy Silkem) teljes mértékben be kellett volna vonni a mintában szereplő uniós gyártónak (a továbbiakban: MAL Magyar Alumínium Zrt. vagy MAL) a kérdőívre adott válaszába, mivel a két társaság között kapcsolat van. Azt állította, hogy e mulasztás jóváhagyása az uniós gyártók és exportálók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne például olyan esetekben, amikor dömpingellenes vizsgálat alatt álló országokban található exportáló gyártók között kapcsolat áll fenn, mivel ilyen esetben mindegyiküknek választ kellene adnia a kérdőívekre. A Birac kérte, hogy a MAL-t és a Silkemet nyilvánítsák nem együttműködő gyártónak.
(11)
Ezek az állítások nem fogadhatók el. Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett okok miatt a MAL és a Silkem is teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. Emlékeztetni kell arra, hogy a Silkem információkat szolgáltatott a mintavételi formanyomtatványra adott válaszában, és a vállalatot a makroadatokra vonatkozó mutatók körében figyelembe vették. Kis méretére tekintettel azonban a társaság nem került fel a mintában szereplő társaságok listájára. A Silkemnek ezért nem kellett benyújtania ún. mikroadatokat, amelyeket következésképpen nem is ellenőriztek. Továbbá, mivel a társaságnak az érintett termékkel kapcsolatos értékesítése viszonylag alacsony a MAL értékesítéséhez képest, semmi nem utal arra, hogy a Silkem adatainak a MAL adataihoz való hozzászámítása bármilyen változást eredményezett volna.
(12)
Az exportáló gyártók és az uniós gyártók közötti hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó állítás nyilvánvalóan alaptalan, mivel a két helyzet eltér egymástól. Egyrészről a dömping megvalósulásának vizsgálata általában vállalati szinten zajlik, amelyhez a bizottsági szolgálatoknak vállalatra szabott dömpingkülönbözetet kell kiszámítaniuk. Emellett az exportáló gyártói csoportot egységes egésznek kell tekinteni, mivel ellenkező esetben fennáll annak a kockázata, hogy a csoport a kivitelt a legalacsonyabb vámokkal exportáló tagján keresztül hajtaná végre. Másrészről a károkozás vizsgálatának az is célja, hogy kiderítse, a teljes uniós gazdasági ágazatot valóban jelentős kár éri-e. Ebben az esetben úgy ítélték meg, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártók a teljes uniós termelést képviselik bizonyos kármutatók (mikromutatók) figyelembevételével. Az állítást ezért elutasítják.
(13)
A Birac azt is állította, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló és annak mint uniós gyártónak nyersanyagot (azaz bauxitot) szállító bosnyák bányavállalatnak szintén együtt kellett volna működnie a vizsgálatban. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a bányavállalat szerepelt a MAL kérdőívre adott válaszában. A bauxit beszerzése és alumínium-trihidráttá alakítása során felmerülő költségek is szerepelnek a MAL termelési költségei között. A MAL-csoport ezért teljes mértékben megfelelt a bizottsági szolgálatok által meghatározott jelentési követelményeknek. Az állítást ezért elutasítják.
(14)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)-(20) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5. DÖMPING
5.1. Rendes érték
(15)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy reprezentatív belföldi értékesítési adatok hiányában a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett meghatározni.
(16)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereségének a súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Mivel az érintett terméknek vagy a hasonló terméknek nincsenek különböző típusai, a számításhoz súlyozott átlagos nyereséget használtak. Az előállítási, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket szükség esetén még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
(17)
A Birac az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeket nyújtott be a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcs meghatározásával kapcsolatban. A Birac szerint az alkalmazott módszer sérti az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdését, mivel ebben a konkrét esetben a nem reprezentatív belföldi értékesítés haszonkulcsának a rendes érték kiszámítására történő használatával pontosan ugyanaz az eredmény érhető el, mint a nem reprezentatív belföldi értékesítési árak használatával. Állítása szerint ez a következetlen megközelítés nem származhat az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének együttes értelmezéséből. Ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott haszonkulcs ésszerűtlen és aránytalan, különösen az alákínálás kiszámításához használt célnyereséggel összehasonlítva.
(18)
A Birac azt is állította, hogy a belföldi értékesítés jellegéből adódóan nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, ezért nem használható a rendes érték megállapítására.
(19)
Az első állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alkalmazott módszer megfelel az alaprendelet előírásainak és a WTO döntésein alapuló joggyakorlatnak, amely szerint a rendes érték kiszámításához a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítésekből származó hasznot kell használni akkor is, ha ez az értékesítés nem reprezentatív. Ebben a konkrét esetben meg kell jegyezni, hogy mivel az összes belföldi értékesítés jövedelmező volt, a rendes érték kiszámítása valóban ugyanahhoz az eredményhez vezetett, mint amelyhez a rendes értéknek a belföldi értékesítési árak alapján történő kiszámítása vezetett volna. Fontos, hogy a haszon és az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó adatok a vállalat saját belföldi értékesítésén alapulnak, amely a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított értékesítésnek tekinthető. Lényeges az is, hogy az „ésszerűséget” nem lehet meghatározni az alákínálás kiszámításához használt célnyereség alapján, mivel a haszon az uniós piacon a dömpingelt behozatal hiányában fennálló helyzetet tükrözi, ezért nem szolgálhat megfelelő referenciaértékül a rendes érték kiszámítása során alkalmazott haszon meghatározásához. Az állítást ezért elutasítják.
(20)
Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint a belföldi értékesítés nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálat megállapította, hogy a Birac által szolgáltatott adatok és bizonyítékok a rendes érték megállapításának megbízható alapját képezték. Az állítást ezért nem tekintették indokoltnak, és elutasították.
(21)
A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(26) preambulumbekezdésben ismertetett módszer megerősítést nyer.
5.2. Exportár
(22)
Az exportárral kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) és (28) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3. Összehasonlítás
(23)
A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.4. Dömpingkülönbözet
(24)
A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó, az ideiglenes megállapításokat esetlegesen módosító új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
6. KÁR
(25)
Néhány uniós gyártó, két uniós felhasználó és az egyetlen bosnyák exportáló gyártó észrevételt nyújtott be a károkozásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban.
(26)
Az ideiglenes rendeletben már teljes mértékben áttekintett érveket e rendelet nem ismétli meg.
6.1. Általános észrevételek
(27)
Az ideiglenes rendelet (45) és (68) preambulumbekezdése már egyértelművé tette, hogy az uniós gazdasági ágazat e vizsgálat során minden uniós gyártót magában foglal. Azt is megállapította, hogy a károkozás megállapításának alapjául szolgáló károkozási tényezők rendszerint az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokon alapulnak. Az ideiglenes rendelet 5.4. szakasza az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokra „makroadatként” hivatkozik. Abban az esetben azonban, ha a teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos információk nem álltak rendelkezésre, az uniós gyártók reprezentatív mintájának adatait használták fel. Nem érkezett észrevétel ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban, ezért az ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
(28)
Az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében azonban téves kijelentés szerepel. A preambulumbekezdés helyesen így hangzik: „az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat)”.
(29)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)-(56) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.2. Uniós fogyasztás
(30)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)-(38) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.3. Az érintett országból származó behozatal
(31)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)-(43) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
6.4.1. Kármutatók
(32)
2010 októberében ipari baleset történt az egyik uniós gyártó, a MAL telephelyén. A vállalat által szolgáltatott számadatok azonban azt tükrözik, hogy az érintett termék szállítása 2011 januárjára helyreállt. Ezért egyértelmű, hogy a baleset nem okozott súlyos ellátásbeli problémákat az Európai Unió piacán.
(33)
A Birac azt állította, hogy mivel a MAL-lal kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat a vizsgált időszakban nyereséges volt, a Bizottságnak ki kellene igazítania a MAL gazdasági mutatók alapján kiszámított gyártási költségeit és nyereségét, mivel a MAL nyereségessége állítólag csökkent a vele kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat által elért magas nyereségnek köszönhetően.
(34)
A fenti állításra való tekintettel meg kell jegyezni, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló vállalattól történő bauxitvásárlás a szokásos piaci feltételek szerint zajlott. Ezzel a kérdéssel a helyszíni ellenőrzés során is foglalkoztak. A MAL a vizsgált időszak alatt a vele kapcsolatban álló, illetve tőle független vállalatoktól is vásárolt bauxitot - megközelítőleg azonos átlagáron -, és mivel a Bizottság meggyőződött arról, hogy a bauxitvásárlás a szokásos piaci árakon történt, ezért nem szükséges kiigazítani az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében szereplő tendencia kiszámításához felhasznált nyereségességi számadatokat. Az állítást ezért elutasították.
(35)
A Birac azt is állította, hogy mivel bizonyos nyersanyagokat közvetlenül az általa végzett timföldgyártás során nyert ki, ezért jelentős versenyelőnyre tett szert az uniós gyártókkal szemben, a kárkülönbözetnek pedig tükröznie kellene ezt. Ez az érvelés nem elfogadható. Amennyiben egy vállalat versenyelőnnyel rendelkezik, akkor ez a dömpingre vonatkozó átfogó számításaira általában hatással van, ami alacsonyabb költségekben és ennek következtében alacsonyabb rendes értékben nyilvánul meg. Az effajta versenyelőnynek elméletileg nincs köze a kárkülönbözethez. Utóbbi annak megállapítására szolgál, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vámtétel elegendő-e az okozott kár megszüntetéséhez. Az állítást ezért elutasították.
(36)
Az uniós felhasználók azt állítják, hogy a Bizottság ideiglenes értékelése (a nyereségesség, a készpénzforgalom és a beruházások megtérülése) az egyes károkozási tényezők esetében tapasztalható pozitív fejleményeket nem vette figyelembe, holott minden tényezőt elemezni kellene. E pozitív fejlemények átfogó elemzése azonban szerepel a károkozás értékelésében. Bár e fejleményeket figyelembe vették, az okok miatt ebben az ügyben nem tekintették őket döntő fontosságúnak (az ideiglenes rendelet (52)-(60) preambulumbekezdése). Az állítást ezért elutasították.
(37)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)-(64) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(38)
Ennek megfelelően további kapcsolódó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(69) preambulumbekezdésében levont következtetések ezúton megerősítést nyernek.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(39)
Az egyik együttműködő felhasználó szerint az ok-okozati összefüggés elemzése hibás volt, mivel a Bizottság azt állította, hogy a vizsgálati időszakban (2009) egyes károkozási tényezők esetében átmeneti javulás volt tapasztalható. Ez a felhasználó nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a vizsgált időszakban a 2008. évhez képest elért magasabb nyereségességet a rövid ideig tartó, átmeneti növekedés eredményezte, amely a 2010. évben nem fog megismétlődni.
(40)
A fenti állítások figyelembevételével fontos megjegyezni, hogy a fél érveit nem támasztja alá új bizonyíték. A Bizottság álláspontja ugyanakkor az uniós gyártók által a vizsgálat ideiglenes és végleges szakaszában szolgáltatott információkon alapul. Az ellenőrző látogatásokat megelőzően benyújtott információk szintén bizonyítást nyertek a helyszínen. A vizsgált időszakot követő, a Bizottság által előre jelzett haszonkulcscsökkenést is alátámasztják a két uniós gyártó által a teljes 2010. évre vonatkozóan szolgáltatott adatok. Az állítást ezért elutasítják.
(41)
A Birac kifogásolta a harmadik országokból származó behozatal hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapítást. A Bizottság az ideiglenes rendeletben ((77) preambulumbekezdés) szereplő elemzése szerint azonban arra jutott, hogy a Birac az uniós piacra szállító egyetlen jelentős exportőr. Egyéb forrásokból tulajdonképpen nem került sor behozatalra. A Birac e tekintetben nem szolgál új bizonyítékokkal, állítását ezért elutasítják.
(42)
Az egyik együttműködő felhasználó vitatta az ideiglenes rendeletben szereplő, fogyasztáscsökkenéssel foglalkozó elemzés eredményeit, keresletcsökkenéssel kapcsolatos precedensként pedig a katódsugaras színes televíziók esetében végrehajtott dömpingellenes vizsgálatra hivatkozott (3). Azt állította, hogy az említett vizsgálat során a keresletcsökkenés az eljárás megszüntetését eredményezte. Nem lehet azonban párhuzamot vonni a katódsugaras színes televíziók ügye és a jelenlegi vizsgálat között. Az előbbiben a kereslet azért esett vissza drasztikusan, mert az érintett terméket más termékek váltották fel. Ezzel szemben a jelenlegi vizsgálat során tapasztalt fogyasztáscsökkenés csak kismértékű (az ideiglenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdése szerint 7 %). Lényeges, hogy a fogyasztás alakulását az ideiglenes rendelet (78) és (80) preambulumbekezdése részletesen tárgyalja, az érintett együttműködő felhasználó viszont nincs olyan bizonyíték birtokában, amely megcáfolná a Bizottság megállapításait. Ezért ezeket az állításokat elutasítják.
(43)
A fentiek figyelembevételével az ideiglenes rendelet (70)-(92) preambulumbekezdésének megállapításai - miszerint a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak - ezúton megerősítést nyernek.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
(44)
Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében szereplő költségek között félrevezető információkat közölt a zeolit költségeivel kapcsolatban. Mindenekelőtt azt állította, hogy a zeolit költsége - a (104) preambulumbekezdésben szereplő megállapítástól eltérően - meghaladja az összes költség 5 %-át. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy ez a fél nem szolgáltatott olyan adatokat, amelyek az állításait alátámasztották volna, a Bizottság megállapításai azonban az együttműködő felhasználóktól származó hiteles információkon alapulnak. Az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében használt „teljes költség” kifejezés magában foglal minden gyártási, valamint értékesítési és általános igazgatási költséget. Mindazonáltal a „kevesebb mint 5 %” kijelentés átlagos értékre utal, amely magában foglalja a mosószereket és vízlágyító termékeket is. Fontos hangsúlyozni, hogy a vízlágyítók zeolitköltségei magasabbak, mint a mosószerekéi, és a zeolitot elsősorban mosószer előállítására használják. Ezen együttműködő felhasználó esetében a vízlágyítók valóban csak kis részét tették ki a zeolit felhasználásával készült, feldolgozott termékek által generált forgalomnak. Az állítást ezért elutasítják.
(45)
Az egyik együttműködő felhasználó kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdés megállapítását, miszerint Kína is lehet alternatív beszerzési forrás. A Bizottság az észrevételeket figyelembe véve elismeri, hogy bár a vizsgált időszak során jelentek meg az Európai Unió piacán Kínából származó áruk, valószínűtlennek tartja, hogy az ország a közeljövőben jelentős szállítóvá válna (lásd a fenti (41) preambulumbekezdést). Tekintettel azonban az érintett termék uniós kapacitáskihasználási arányára, a Bizottság ragaszkodik ahhoz az álláspontjához, hogy az érintett termék esetében nem tapasztalhatók ellátásbeli problémák. Az állítást ezért elutasítják.
(46)
Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy ha a vizsgálat eredményeképpen vám kivetésére kerülne sor, akkor a zeolitköltség növekedésének a mértéke a mosószerek és vízlágyítók árainak, ennek eredményeképpen pedig a fogyasztói áraknak az emelkedését okozná. Ez az érv azon a feltételezésen alapul, hogy a felhasználók áthárítanák a fogyasztókra a zeolitárnak a dömpingellenes vám miatti emelkedését. A Bizottság úgy véli, hogy az uniós gyártók az intézkedések bevezetésének köszönhetően sokkal inkább a méretgazdaságosság növekedésének és nem az árak emelkedésének az előnyeit élveznék (lásd az ideiglenes rendelet (108) és (111) preambulumbekezdését). A fenti megállapítások alapján tehát a zeolit költségének a feldolgozott termékek előállítási költségeiben képviselt részaránya alacsony, ezért a vám kivetésének semmilyen - egyébként valószínűtlen - következménye nem kérdőjelezné meg azt az ideiglenes következtetést, hogy nincs az intézkedések bevezetése ellen szóló és azt felülíró uniós érdek. Az állítást ezért elutasítják.
(47)
Az egyik együttműködő felhasználó utalt arra, hogy a jövőben esetleg zeolitot nem tartalmazó mosószert állítana elő, ami hátrányosan érintené az Európai Unió zeolittermelőit. Az uniós gyártók tudomást szereztek erről az üzleti kockázatról az érdekeltek számára tanulmányozás céljából szabadon hozzáférhetővé tett információkat tartalmazó iratokból. Kézzelfogható bizonyítékok hiányában azonban nem lehet megbecsülni, hogy a feltételezett váltásnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Az állítást ezért elutasítják.
(48)
A fenti álláspontokat a vizsgálat végleges szakaszában figyelembe vették, azok azonban nem változtatnak a lényegi következtetéseken. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)-(112) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek. Megállapítható tehát, hogy nem születtek arra utaló érvek, hogy az Unió érdekével ellentétes lenne, ha e vizsgálat eredményeképpen intézkedések bevezetésére kerülne sor.
9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(49)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)-(116) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
9.2. Végleges intézkedések
(50)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni, amelynek mértéke 28,1 %.
(51)
A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(52)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni.
11. AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁJA
(53)
A vizsgálat során az Alumina d.o.o. Zvornik nevű boszniai exportáló gyártó a vele kapcsolatban álló uniós vállalattal, a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas AB-vel együtt az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Megjegyzendő, hogy a Fabrica glinice „Birac” nemrégiben holdingtársasággá alakult, és a zvorniki Alumina d.o.o maradt a csoport egyetlen exportáló gyártója.
(54)
A Bizottság megvizsgálta az ajánlatot. Az érintett termék olyan alapanyag, amelynek egyetlen terméktípusa és leírása létezik, így kizárható a különböző terméktípusokon keresztül megvalósuló árkompenzáció esetleges veszélye. A vizsgálat kimutatta, hogy az Unióba irányuló valamennyi exportot a kapcsolatban álló uniós vállalaton (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia) keresztül számlázták ki. Ez a kapcsolatban álló vállalat a Birac-csoport által gyártott más termékeket is értékesít. A zeolit-A-por piaca azonban jól meghatározott, és a zeolit-A-port vásárló vevők természetszerűleg nem vásárolnák meg a Birac-csoport által gyártott egyéb termékeket. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más termékek ugyanazon vevők részére történő esetleges értékesítése útján megvalósuló keresztkompenzáció kockázata nagyon alacsony.
(55)
A Bizottság a 2011/279/EU (4) határozattal elfogadta az Alumina d.o.o. Zvornik, valamint a vele kapcsolatban álló vállalat, a Kauno Tiekimas kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy a felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszünteti a dömping káros hatásait, és megfelelő mértékben csökkenti a megkerülés kockázatát.
(56)
Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék az Alumina d.o.o. Zvornik és a vele kapcsolatban álló vállalat kötelezettségvállalásának betartását, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtják az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, hogy i. kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az a tény, hogy az importált árukat az Alumina d.o.o. Zvornik gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek; és hogy iii. a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni.
(57)
Amikor a Bizottság szabálysértés miatt - az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva - visszavonja egy ajánlat elfogadását, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre.
(58)
Az importőröknek tudniuk kell, hogy a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemnek az (56) és (57) preambulumbekezdésben leírtak szerinti elfogadásával egy időben, szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak.
(59)
Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel.
(60)
A fentiekben bemutatott okok miatt az Alumina d.o.o. Zvornik és a Kauno Tiekimas által felajánlott kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja. Az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás alapul.
(61)
A kötelezettségvállalások megszegése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kirótt dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842100030) alá tartozó, zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismert zeolit-A-por behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel a 2011/279/EU határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:
a)
az importált árukat a zvorniki (Bosznia és Hercegovina) Alumina d.o.o. gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek, és
b)
az importot kötelezettségvállalási számla kíséri, amely a legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla, és
c)
a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak.
(2) A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:
-
amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy
-
ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján - meghatározott ügyletekre hivatkozó, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánító - rendelettel vagy határozattal visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.
3. cikk
A Bosznia-Hercegovinából származó, jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842100030) alá tartozó zeolit-A-por behozatalára az 1036/2010/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 11-én.