NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
A BIZOTTSÁG 137/2011/EU RENDELETE
(2011. február 16.)
a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás érdekében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke arról rendelkezik, hogy az említett rendelet I. mellékletében felsorolt valamelyik típusba tartozó és az említett rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágya „EK-műtrágyaként” jelölhető meg.
(2)
A kalcium-formiát (CAS 544-17-2) egy mezoelem-tartalmú (másodlagos tápanyag) műtrágyatípus, amelyet az egyik tagállamban gyümölcstermesztés céljára levélműtrágyaként alkalmaznak. Az anyag ártalmatlan a környezetre és az emberi egészségre. Ezért annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek a kalcium-formiáthoz, azt EK-műtrágyatípusként kell elismerni.
(3)
A kelát formájában jelen lévő mikroelemekre és a mikroelemoldatokra vonatkozó rendelkezéseket úgy kell módosítani, hogy egynél több kelátképző reagenst is lehessen használni, hogy be lehessen vezetni a vízoldható mikroelemek minimális tartalmára vonatkozó közös értékeket, valamint hogy minden egyes olyan kelátképző reagenst fel lehessen tüntetni a címkén, amely a vízoldható mikroelem-tartalom legalább 1 %-át kelatizálja, EN-szabványokkal beazonosítható, és mennyisége meghatározható. Megfelelő átmeneti időszakot kell biztosítani annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők értékesíthessék műtrágyakészletüket.
(4)
A cink-oxid por (CAS 1314-13-2) a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében szereplő cinktartalmú műtrágya. A por formájú cink-oxid alkalmazása a szálló por miatt potenciális veszélyforrást jelent. A stabil vizes szuszpenzió formátumú cinkoxid használatával e veszély kiküszöbölhető. A cinktartalmú műtrágyák szuszpenzióját ezért a cinkoxid biztonságosabb használatának lehetővé tétele érdekében EK-műtrágyaként kell elismerni. A készítmények tekintetében a rugalmasság érdekében e vizes szuszpenzió formában engedélyezni kell a cinksóknak, valamint a cinkkelát(ok) egy vagy több típusának a használatát is.
(5)
A 2003/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szabályokat tartalmaz a mikroelemkeverék-műtrágyák összetételére és címkézésére, de ezek a keverékek nem szerepelnek az I. mellékletben felsorolt műtrágyatípusok között. A mikroelemkeverék-műtrágyák ezért nem értékesíthetők „EK-műtrágyaként”. Ezért az I. mellékletben a szilárd és folyékony műtrágyák tekintetében be kell vezetni a mikroelemkeverék-műtrágyák típusmegjelöléseit.
(6)
Az iminodiszukcinát-sav (a továbbiakban: IDHA) olyan kelátképző reagens, amelyet két tagállamban már engedélyeztek levéltrágyaként, talajon történő felhasználásra hidropóniás növénytermesztés és öntözéses tápanyag-utánpótlás esetében. Az IDHA-t fel kell venni az engedélyezett kelátképző reagensek I. mellékletben szereplő listájára annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek.
(7)
A 2003/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése előírja az „EK-műtrágyáknak” a rendeletben leírt analitikai módszerekkel összhangban végzett ellenőrzését. Egyes módszerek azonban nem részesülnek nemzetközi elismertségben. Az Európai Szabványügyi Bizottság EN-szabványokat dolgozott ki, amelyeknek az említett módszerek helyébe kell lépniük.
(8)
Az EN-szabványként közzétett hitelesített módszerek általában tartalmaznak körvizsgálatot (laboratóriumközi vizsgálat) az analitikai módszerek reprodukálhatóságának és megismételhetőségének különböző laboratóriumok részvételével történő ellenőrzése céljából. Ezért meg kell különböztetni a hitelesített EN-szabványokat és a nem hitelesített módszereket annak érdekében, hogy könnyebben azonosítani lehessen azokat az EN-szabványokat, amelyek átestek laboratóriumközi vizsgálaton, hogy az ellenőrök megfelelő tájékoztatást kapjanak az EN-szabványok statisztikai megbízhatóságáról.
(9)
A jogszabályok egyszerűsítése és a későbbi módosítások megkönnyítése érdekében indokolt a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletében teljes szöveggel szereplő szabványok helyett az Európai Szabványügyi Bizottság által közzéteendő EN-szabványokra utaló hivatkozásokat használni.
(10)
A 2003/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Módosítások
1. A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.
2. A 2003/2003/EK rendelet IV. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az I. melléklet (2) bekezdése a)-e) pontjait 2012. október 9-től kell alkalmazni azokra a műtrágyákra, amelyeket 2011. március 9-ét megelőzően hoznak forgalomba.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.