NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se provádí článek 10 protokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (protokol OSN o střelných zbraních), a stanoví vývozní povolení, opatření pro dovoz a tranzit střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s rozhodnutím Rady 2001/748/ES ze dne 16. října 2001 o podpisu jménem Evropského společenství Protokolu o nedovolené výrobě a distribuci střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva, připojeného k Úmluvě Organizace spojených národů o boji proti mezinárodnímu organizovanému zločinu (2), Komise uvedený protokol (dále jen „protokol OSN o střelných zbraních“) podepsala jménem Společenství dne 16. ledna 2002.
(2)
Protokol OSN o střelných zbraních, jehož cílem je podpořit, usnadnit a posílit spolupráci mezi stranami při prevenci, potírání a vymýcení nedovolené výroby střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, vstoupil v platnost dne 3. července 2005.
(3)
Za účelem snazšího sledování střelných zbraní a účinného potírání nedovoleného obchodování se střelnými zbraněmi, jejich součástmi a hlavními částmi a střelivem je nezbytné, aby se zlepšila výměna informací mezi členskými státy, a to zejména lepším využitím stávajících komunikačních kanálů.
(4)
Osobní údaje musí být zpracovávány v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4).
(5)
Ve sdělení ze dne 18. července 2005 o opatřeních k zajištění větší bezpečnosti výbušnin, rozbušek, materiálů k výrobě bomb a střelných zbraní (5) Komise oznámila svůj záměr provést článek 10 protokolu OSN o střelných zbraních v rámci opatření, která je nutno přijmout, aby Unie mohla uvedený protokol uzavřít.
(6)
Protokol OSN o střelných zbraních vyžaduje, aby strany zavedly nebo zlepšily správní postupy nebo systémy, a mohly tak provádět účinnou kontrolu výroby, označování, dovozu a vývozu střelných zbraní.
(7)
Dodržení protokolu OSN o střelných zbraních rovněž vyžaduje, aby nedovolená výroba střelných zbraní, jejich součástí a hlavních částí a střeliva či obchodování s nimi byly kvalifikovány jako trestný čin a aby byla přijata opatření, která umožní konfiskaci takto vyrobeného nebo prodávaného zboží.
(8)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na střelné zbraně, jejich součásti a hlavní části nebo střelivo výhradně určené pro vojenské účely. Opatření ke splnění požadavků článku 10 protokolu OSN o střelných zbraních by měla být přizpůsobena, aby bylo možné stanovit zjednodušené postupy pro střelné zbraně pro civilní použití. Mělo by být tedy zajištěno určité usnadnění, pokud jde o povolení k vícenásobným přepravám, tranzitní opatření a dočasný vývoz pro zákonné účely.
(9)
Tímto nařízením není dotčeno uplatňování článku 346 Smlouvy o fungování Evropské unie, který odkazuje na podstatné zájmy bezpečnosti členských států, a toto nařízení ani nemá vliv na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (6) ani na směrnici Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní (7). Protokol OSN o střelných zbraních, a tudíž ani toto nařízení, se kromě toho nevztahují na mezistátní transakce nebo na státní převody v případech, kdy by bylo použitím protokolu dotčeno právo smluvního státu přijmout opatření v zájmu národní bezpečnosti v souladu s Chartou Organizace spojených národů.
(10)
Směrnice 91/477/EHS upravuje převod střelných zbraní pro civilní použití na území Unie, zatímco toto nařízení se zaměřuje na opatření ohledně vývozu z celního území Unie do třetích zemí nebo přes jejich území.
(11)
Střelné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo podléhají při dovozu z třetích zemí právu Unie, a zejména požadavkům směrnice 91/477/EHS.
(12)
Měla by být zajištěna konzistence ohledně ustanovení o vedení záznamů platných podle práva Unie.
(13)
Za účelem zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení by členské státy měly přijmout opatření, kterými by příslušným orgánům poskytly příslušné pravomoci.
(14)
Za účelem vedení seznamu střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva, pro které je podle tohoto nařízení vyžadováno povolení, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o udržování souladu přílohy I tohoto nařízení s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (8) a s přílohou I směrnice Rady 91/477/EHS. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(15)
Unie přijala soubor celních předpisů obsažených v nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (9), a v prováděcích ustanoveních k němu stanovených v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (10). V úvahu je třeba vzít také nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (modernizovaný celní kodex) (11), jehož ustanovení jsou podle článku 188 uvedeného nařízení použitelná v různých fázích. Žádným ustanovením tohoto nařízení nejsou omezeny pravomoci přiznané podle celního kodexu Společenství a jeho prováděcích ustanovení.
(16)
Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.
(17)
Tímto nařízením není dotčen režim Unie pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití zavedený nařízením Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009 (12).
(18)
Toto nařízení je v souladu s ostatními příslušnými ustanoveními o střelných zbraních, jejich součástech, hlavních částech a střelivu pro vojenské použití, o bezpečnostních strategiích, nedovoleném obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a o vývozu vojenské technologie, včetně společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (13).
(19)
Komise a členské státy by se měly navzájem informovat o opatřeních přijatých podle tohoto nařízení a o jiných důležitých informacích, které jsou v souvislosti s tímto nařízením dostupné.
(20)
Toto nařízení nebrání členským státům v uplatňování jejich ústavních předpisů týkajících se přístupu veřejnosti k úředním dokumentům, a to při zohlednění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (14),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, DEFINICE A OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Toto nařízení stanoví pravidla upravující vývozní povolení a opatření pro dovoz a tranzit střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva pro účely provedení článku 10 protokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (dále jen „protokol OSN o střelných zbraních“).
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„střelnou zbraní“ jakákoli ruční zbraň s hlavní, která vystřeluje nebo je konstruována či může být upravena tak, aby vystřelovala jednotnou, hromadnou nebo plynovou střelu (obecně projektil) působením okamžitého uvolnění chemické energie, jak je uvedeno v příloze I.
Má se za to, že zbraň lze uschopnit ke střelbě projektilem působením okamžitého uvolnění chemické energie, jestliže:
-
má vzhled střelné zbraně a
-
v důsledku své konstrukce nebo materiálu, z něhož je vyrobena, může být uschopněna ke střelbě;
2)
„součástmi“ jakákoli součást nebo náhradní součást, jak je uvedeno v příloze I, zvlášť zkonstruovaná pro střelnou zbraň a nezbytná pro její funkci včetně hlavně, rámu, pouzdra závěru, závěru nebo nábojového válce revolveru, závorníku, nosiče závorníku a jakéhokoli zařízení zkonstruovaného nebo upraveného k utlumení hluku výstřelu;
3)
„hlavními částmi“ mechanismus závěru, nábojová komora a hlaveň střelné zbraně, které se, jako oddělené předměty, zahrnují do kategorie těch střelných zbraní, kterých jsou nebo mají být součástí;
4)
„střelivem“ kompletní náboj nebo jeho komponenty, jako jsou nábojnice, zápalky, výmetné náplně nebo projektily, které se používají ve střelných zbraních, jak je uvedeno v příloze I, za podmínky, že tyto komponenty samotné podléhají v příslušném členském státě povolení;
5)
„znehodnocenými střelnými zbraněmi“ předměty jinak odpovídající definici střelné zbraně, které byly trvale znehodnoceny způsobem, který zajišťuje, že všechny hlavní části střelné zbraně jsou trvale nepoužitelné a není možné je jakkoli odstranit, nahradit nebo upravit za účelem uschopnění ke střelbě.
Členské státy přijmou opatření k ověření těchto znehodnocení příslušným orgánem. Členské státy v rámci uvedeného ověření zajistí vydání osvědčení nebo dokladu, který potvrzuje znehodnocení střelné zbraně, nebo zřetelné odpovídající označení takové zbraně;
6)
„vývozem“:
a)
režim vývozu ve smyslu článku 161 nařízení (EHS) č. 2913/92;
b)
zpětný vývoz ve smyslu článku 182 nařízení (EHS) č. 2913/92, nikoliv však včetně zboží přepravovaného v režimu vnějšího tranzitu podle článku 91 uvedeného nařízení, pokud nejsou splněny formality zpětného vývozu podle čl. 182 odst. 2 uvedeného nařízení;
7)
„osobou“ fyzická osoba, právnická osoba nebo, pokud takovou možnost stanoví platné právní předpisy, sdružení osob uznané jako způsobilé k právním úkonům, ačkoli nemá právní postavení právnické osoby;
8)
„vývozcem“ jakákoli osoba usazená v Unii, která podává nebo jejímž jménem je podáváno vývozní prohlášení, totiž osoba, která je v okamžiku přijetí prohlášení smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží mimo celní území Unie. Nebyla-li uzavřena smlouva o vývozu nebo nejedná-li tato osoba svým jménem, rozumí se vývozcem osoba, která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží mimo celní území Unie.
Náleží-li podle smlouvy, na které je vývoz založen, právo nakládat se střelnými zbraněmi, jejich součástmi a hlavními částmi nebo střelivem osobě usazené mimo Unii, považuje se za vývozce smluvní strana usazená v Unii;
9)
„celním územím Unie“ území ve smyslu článku 3 nařízení (EHS) č. 2913/92;
10)
„vývozním prohlášením“ právní úkon, kterým projevuje osoba předepsanou formou a způsobem svůj záměr propustit střelné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo do režimu vývozu;
11)
„dočasným vývozem“ přeprava, při níž střelné zbraně opustí celní území Unie a předpokládá se jejich zpětný dovoz ve lhůtě nepřesahující 24 měsíců;
12)
„tranzitem“ přeprava zboží, které opouští celní území Unie a je přepravováno přes území jedné nebo více třetích zemí s konečným místem určení v jiné třetí zemi;
13)
„překládkou“ tranzit zahrnující fyzickou vykládku zboží z dopravního prostředku použitého k dovozu, po níž následuje nové naložení za účelem zpětného vývozu, zpravidla na jiný dopravní prostředek;
14)
„vývozním povolením“:
a)
jednorázové povolení či licence udělená jednomu konkrétnímu vývozci pro jednotlivou přepravu jedné nebo více střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva jednomu určitému konečnému příjemci nebo deklarovanému příjemci ve třetí zemi nebo
b)
vícenásobné povolení či licence udělená jednomu konkrétnímu vývozci pro vícenásobnou přepravu jedné nebo více střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva jednomu určitému konečnému příjemci nebo deklarovanému příjemci ve třetí zemi nebo
c)
souhrnné povolení či licence udělená jednomu konkrétnímu vývozci pro vícenásobnou přepravu jedné nebo více střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva několika určitým konečným příjemcům nebo deklarovaným příjemcům v jedné či více třetích zemích;
15)
„nedovoleným obchodováním“ dovoz, vývoz, prodej, dodávání, přeprava nebo převod střelných zbraní, jejich součástí a hlavních částí nebo střeliva z území jednoho členského státu nebo přes jeho území na území třetí země, pokud platí jakákoliv z následujících podmínek:
a)
dotčený členský stát to nepovoluje v souladu s tímto nařízením;
b)
střelné zbraně nejsou označeny v souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 směrnice 91/477/EHS;
c)
dovážené střelné zbraně nejsou při dovozu opatřeny ani jednoduchým označením umožňujícím zjistit první zemi dovozu v rámci Evropské unie nebo pokud střelné zbraně takto označené nejsou, jedinečným označením identifikujícím dovážené střelné zbraně;
16)
„sledováním“ systematické sledování střelných zbraní a tam, kde je to možné, jejich součástí, hlavních částí a střeliva od výrobce ke kupujícímu za účelem pomoci příslušným orgánům členských států zjistit, vyšetřit a analyzovat nedovolenou výrobu a nedovolené obchodování.
Článek 3
1. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
mezistátní transakce nebo státní převody;
b)
střelné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo, pokud jsou určeny speciálně pro vojenské použití, a v žádném případě na střelné zbraně plně automatického typu;
c)
střelné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo, jsou-li určeny pro ozbrojené síly, policii nebo orgány veřejné správy členských států;
d)
sběratele a subjekty se zaměřením na kulturní a historické stránky střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva, kteří jsou jako takoví pro účely tohoto nařízení uznáni členským státem, na jehož území jsou usazeni, za předpokladu, že jsou zajištěna opatření ke sledování;
e)
znehodnocené střelné zbraně;
f)
starožitné střelné zbraně a jejich repliky, jak jsou definovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy, za předpokladu, že ke starožitným střelným zbraním nepatří střelné zbraně vyrobené po roce 1899.
2. Tímto nařízením není dotčeno nařízení (EHS) č. 2913/92 (celní kodex Společenství), nařízení (EHS) č. 2454/93 (prováděcí ustanovení k celnímu kodexu Společenství), nařízení (ES) č. 450/2008 (modernizovaný celní kodex), ani režim pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití zavedený nařízením (ES) č. 428/2009 (nařízení o dvojím užití).
KAPITOLA II
VÝVOZNÍ POVOLENÍ, POSTUPY A KONTROLY A OPATŘENÍ PRO DOVOZ A TRANZIT
Článek 4
1. Pro vývoz střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva uvedených v příloze I je vyžadováno vývozní povolení v souladu s formulářem uvedeným v příloze II. Povolení udělí příslušné orgány členského státu, ve kterém je vývozce usazen, a vydají je v písemné podobě či elektronicky.
2. V případech, kdy vývoz střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva vyžaduje vývozní povolení podle tohoto nařízení a uvedený vývoz zároveň podléhá požadavkům na povolení v souladu se společným postojem 2008/944/SZBP, mohou členské státy pro splnění povinností jim uložených tímto nařízením a uvedeným společným postojem použít jednotný postup.
3. Pokud jsou střelné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo umístěny v jednom či více členských státech jiných, než je stát, v němž byla podána žádost o vývozní povolení, musí být tato skutečnost v této žádosti uvedena. Příslušné orgány členského státu, jimž byla žádost o vývozní povolení podána, neprodleně konzultují příslušné orgány dotčeného členského státu nebo členských států a poskytnou jim příslušné informace. Konzultovaný členský stát nebo členské státy oznámí ve lhůtě deseti pracovních dnů případné námitky proti udělení takového povolení, jimiž je členský stát, v němž byla žádost podána, vázán.
Článek 5
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 6, pokud jde o změny přílohy I na základě změn přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 a na základě změn přílohy I směrnice 91/477/EHS.
Článek 6
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 5 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 7
1. Před vydáním vývozního povolení pro střelné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo dotyčný členský stát ověří, zda:
a)
dovážející třetí země povolila příslušný dovoz a
b)
třetí země tranzitu, pokud existují, písemně a nejpozději před zahájením přepravy oznámily, že nemají proti tranzitu námitky. Toto ustanovení se nevztahuje na:
-
přepravu námořní nebo vzdušnou cestou a přes přístavy či letiště třetích zemí za předpokladu, že nedojde k překládce nebo změně dopravního prostředku,
-
dočasný vývoz k ověřitelným zákonným účelům, k nimž patří lov, sportovní střelba, znalecké posouzení, výstavy bez prodeje a opravy.
2. Jestliže nebyly doručeny žádné námitky proti tranzitu do 20 pracovních dnů ode dne písemné žádosti vývozce o oznámení, že proti tranzitu nejsou námitky, mohou členské státy rozhodnout, že se má za to, že konzultovaná třetí země tranzitu nemá námitky.
3. Vývozce poskytne příslušnému orgánu členského státu odpovědnému za vydávání vývozního povolení potřebné doklady, které prokazují, že dovážející třetí země povolila dovoz a že třetí země tranzitu neměla proti tranzitu námitky.
4. Členské státy zpracují žádosti o vývozní povolení ve lhůtě stanovené podle vnitrostátního práva nebo praxe, která nepřekročí 60 pracovních dní ode dne, k němuž byly příslušným orgánům poskytnuty všechny požadované informace. Za výjimečných okolností a v náležitě odůvodněných případech může být uvedená lhůta prodloužena na 90 pracovních dní.
5. Doba platnosti vývozního povolení nesmí překročit dobu platnosti dovozního povolení. Pokud v dovozním povolení není uvedena doba jeho platnosti, je doba platnosti vývozního povolení, kromě výjimečných okolností a náležitě odůvodněných případů, nejméně devět měsíců.
6. Členské státy se mohou rozhodnout používat pro účely zpracování žádostí o vývozní povolení elektronické dokumenty.
Článek 8
1. Pro účely sledování musí vývozní povolení a dovozní licence nebo dovozní povolení vydané dovážející třetí zemí a průvodní doklady společně obsahovat mimo jiné tyto údaje:
a)
datum vydání a skončení platnosti;
b)
místo vydání;
c)
země vývozu;
d)
země dovozu;
e)
případně třetí země tranzitu;
f)
příjemce;
g)
konečný příjemce, je-li znám při zahájení přepravy;
h)
podrobnosti umožňující identifikaci střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva a jejich množství včetně označení střelných zbraní provedené nejpozději před zahájením přepravy.
2. Vývozce předem, nejpozději před zahájením přepravy, poskytne údaje podle odstavce 1, jsou-li uvedeny v dovozní licenci nebo dovozním povolení, třetím zemím tranzitu.
Článek 9
1. Zjednodušené postupy pro dočasný vývoz či zpětný vývoz střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva se použijí takto:
a)
vývozní povolení se nevyžaduje:
i)
od lovců či sportovních střelců pro dočasný vývoz zbraní, které jsou součástí jejich cestovních osobních věcí, během cesty do třetí země za předpokladu, že příslušným orgánům svou cestu řádně odůvodní, zejména předložením pozvání nebo jiného důkazu své lovecké nebo sportovní činnosti v cílové třetí zemi, a to pro dočasný vývoz:
-
jedné či více střelných zbraní,
-
jejich hlavních částí, pokud jsou označeny, a součástí,
-
střeliva souvisejícího s těmito zbraněmi do počtu nejvýše 800 nábojů pro jednoho lovce a nejvýše 1 200 nábojů pro jednoho sportovní střelce,
ii)
od lovců či sportovních střelců pro zpětný vývoz střelných zbraní, které jsou součástí jejich cestovních osobních věcí, po jejich dočasném používání pro účely lovu nebo sportovní střelby za předpokladu, že tyto střelné zbraně zůstávají ve vlastnictví osoby usazené mimo celní území Unie a jsou zpětně vyváženy této osobě.
b)
Při opouštění celního území Unie přes území jiného členského státu než toho členského státu, kde mají bydliště, předloží lovci a sportovní střelci příslušným orgánům evropský zbrojní pas podle článků 1 a 12 směrnice 91/477/EHS. V případě letecké přepravy se evropský zbrojní pas předloží příslušným orgánům při předání příslušného zboží letecké společnosti za účelem jejich přepravy mimo celní území Unie.
Lovci a sportovní střelci mohou při opouštění celního území Unie přes členský stát, kde mají bydliště, předložit namísto evropského zbrojního pasu jiný dokument, který příslušné orgány tohoto členského státu považují za platný pro tento účel.
c)
Příslušné orgány členského státu pozastaví na dobu nepřesahující deset dní postup vývozu nebo, pokud je to nezbytné, jiným způsobem zabrání tomu, aby střelné zbraně, jejich součásti a hlavní části nebo střelivo opustily celní území Unie přes území tohoto členského státu, mají-li důvodné podezření, že důvody, které lovci či sportovní střelci uvedli, nejsou v souladu s příslušnými hledisky a povinnostmi stanovenými v článku 10. Za výjimečných okolností a v náležitě odůvodněných případech může být lhůta uvedená v tomto písmenu prodloužena na 30 dní.
2. Členské státy zavedou v souladu se svým vnitrostátním právem zjednodušené postupy pro:
a)
zpětný vývoz střelných zbraní po jejich dočasném používání pro účely znaleckého posouzení nebo výstav bez prodeje nebo v režimu aktivního zušlechťovacího styku za účelem opravy za předpokladu, že tyto střelné zbraně zůstávají ve vlastnictví osoby usazené mimo celní území Unie a jsou zpětně vyváženy této osobě;
b)
zpětný vývoz střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva v případě jejich dočasného uskladnění od okamžiku jejich vstupu na celní území Unie do jeho opuštění;
c)
dočasný vývoz střelných zbraní pro účely znaleckého posouzení, oprav a výstav bez prodeje za předpokladu, že vývozce doloží oprávněné držení těchto střelných zbraní a vyváží je v režimu pasivního zušlechťovacího styku nebo dočasného vývozu.
Článek 10
1. Při rozhodování o tom, zda mají udělit vývozní povolení podle tohoto nařízení, zohlední členské státy veškerá významná hlediska, a to případně i:
a)
své závazky a povinnosti, které mají jako strany příslušných mezinárodních dohod o kontrole vývozu nebo příslušných mezinárodních smluv;
b)
hlediska národní zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně těch, na která se vztahuje společný postoj 2008/944/SZBP;
c)
hlediska týkající se zamýšleného konečného použití, příjemce, určeného konečného příjemce a nebezpečí zneužití.
2. Při posuzování žádosti o vývozní povolení zohledňují členské státy kromě příslušných hledisek stanovených v odstavci 1 i to, zda vývozce používá přiměřené a vhodné prostředky a postupy pro zajištění souladu s ustanoveními a cíli tohoto nařízení a s podmínkami povolení.
Při rozhodování, zda mají udělit vývozní povolení podle tohoto nařízení, dodržují členské státy své závazky, pokud jde o sankce uložené na základě rozhodnutí přijatých Radou nebo na základě rozhodnutí Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) nebo na základě závazné rezoluce Rady bezpečnosti OSN, zejména pokud jde o zbrojní embarga.
Článek 11
1. Členské státy:
a)
zamítnou udělení vývozního povolení, jestliže má žadatel záznam v rejstříku trestů týkající se jednání, které představovalo trestný čin uvedený v čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy (15), nebo jiného jednání za předpokladu, že představovalo trestný čin, za který může být uložen trest odnětí svobody na nejméně čtyři roky nebo přísnější trest;
b)
zruší, pozastaví, změní nebo odvolají vývozní povolení, jestliže podmínky pro jeho udělení nejsou splněny nebo již nejsou splněny.
Tímto odstavcem nejsou dotčena přísnější pravidla vnitrostátních právních předpisů.
2. Pokud členské státy zamítnou, zruší, pozastaví, změní nebo odvolají vývozní povolení, oznámí to příslušným orgánům ostatních členských států a sdělí jim nezbytné informace. Pozastavily-li příslušné orgány členského státu platnost vývozního povolení, oznámí na konci doby pozastavení platnosti povolení konečné posouzení ostatním členským státům.
3. Dříve než příslušné orgány členského státu udělí vývozní povolení podle tohoto nařízení, zohlední všechna zamítavá rozhodnutí podle tohoto nařízení, jež jim byla oznámena, aby se ujistily, zda udělení povolení nebylo zamítnuto příslušnými orgány jiného členského státu nebo členských států v podstatě pro totožnou transakci (pokud jde o zboží mající v podstatě stejné parametry nebo technické vlastnosti a pro stejného dovozce nebo příjemce).
Nejdříve mohou konzultovat příslušné orgány členského státu nebo členských států, které vydaly rozhodnutí o zamítnutí, zrušení, pozastavení, změně nebo odvolání vývozního povolení podle odstavců 1 a 2. Jestliže po této konzultaci příslušné orgány členského státu rozhodnou, že povolení udělí, oznámí to příslušným orgánům ostatních členských států a poskytnou veškeré nezbytné informace vysvětlující toto rozhodnutí.
4. Veškeré informace sdílené v souladu s ustanoveními tohoto článku musí být v souladu s ustanoveními čl. 19 odst. 2, jež se týkají jejich důvěrnosti.
Článek 12
V souladu se svým platným vnitrostátním právem nebo praxí členské státy uchovávají po dobu nejméně dvaceti let všechny informace týkající se střelných zbraní a tam, kde je to vhodné a proveditelné, i jejich součástí, hlavních částí a střeliva, které jsou nezbytné pro sledování a identifikaci těchto střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva a pro prevenci a odhalování nedovoleného obchodování s nimi. Uvedené informace musí zahrnovat místo, datum vydání a datum skončení platnosti vývozního povolení, zemi vývozu, zemi dovozu, v případě potřeby třetí zemi tranzitu, příjemce, konečného příjemce, je-li znám v době zahájení vývozu, a popis a množství zboží včetně veškerých jeho označení.
Tento článek se nevztahuje na vývoz uvedený v článku 9.
Článek 13
1. Členské státy požádají v případě podezření dovážející třetí zemi o potvrzení přijetí odeslané zásilky střelných zbraní, jejich součástí a hlavních částí nebo střeliva.
2. Členské státy na žádost vyvážející třetí země, která je v době vývozu stranou protokolu OSN o střelných zbraních, potvrdí přijetí odeslané zásilky střelných zbraní, jejich součástí a hlavních částí nebo střeliva na celním území Unie, což v zásadě zajistí předložením příslušných celních dovozních dokladů.
3. Členské státy musí splňovat podmínky odstavců 1 a 2 v souladu se svým platným vnitrostátním právem nebo praxí. Zejména pokud jde o vývoz, může se příslušný orgán členského státu rozhodnout, zda se obrátí na vývozce nebo se přímo spojí s dovážející třetí zemí.
Článek 14
Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby jejich postupy povolování byly bezpečné a aby bylo možné ověřit nebo potvrdit pravost povolení.
Ověřování a potvrzování lze případně zajistit rovněž diplomatickou cestou.
Článek 15
Za účelem zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení přijmou členské státy nezbytná a přiměřená opatření umožňující jejich příslušným orgánům:
a)
shromažďovat informace o jakékoli objednávce nebo transakci týkající se střelných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva a
b)
zajistit správné uplatňování opatření pro kontrolu vývozu, což může zahrnovat zejména právo vstupu do prostor osob, které se na vývozní transakci podílejí.
Článek 16
Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
KAPITOLA III
CELNÍ FORMALITY
Článek 17
1. Při plnění celních formalit pro vývoz střelných zbraní, jejich součástí a hlavních částí nebo střeliva na celním úřadě vývozu vývozce prokáže, že obdržel nezbytné vývozní povolení.
2. Od vývozce může být požadován překlad všech dokumentů, které byly poskytnuty jako průkazní doklady, do úředního jazyka členského státu, ve kterém je vývozní prohlášení předkládáno.
3. Aniž je dotčena jakákoli pravomoc členských států, která jim byla svěřena podle nařízení (EHS) č. 2913/92, pozastaví členské státy na dobu, která nepřesahuje deset dní, postup vývozu ze svého území nebo, pokud je to nezbytné, jiným způsobem zabrání tomu, aby střelné zbraně, jejich součásti a hlavní části nebo střelivo, na které se vztahuje platné vývozní povolení, opustily celní území Unie přes jejich území, mají-li důvodné podezření, že:
a)
při udělení povolení nebyly vzaty v úvahu příslušné informace nebo
b)
od doby, kdy bylo povolení uděleno, se změnily skutkové okolnosti.
Za výjimečných okolností a v náležitě odůvodněných případech může být uvedená lhůta prodloužena na 30 dní.
4. Členské státy ve lhůtě nebo v prodloužené lhůtě uvedené v odstavci 3 buď uvolní střelné zbraně, jejich součásti a hlavní části nebo střelivo, nebo učiní opatření podle čl. 11 odst. 1 písm. b).
Článek 18
1. Členské státy mohou stanovit, že celní formality pro vývoz střelných zbraní, jejich součástí a hlavních částí nebo střeliva mohou být splněny pouze u celních úřadů k tomu zmocněných.
2. Využijí-li členské státy možnost stanovenou v odstavci 1, informují Komisi o náležitě zmocněných celních úřadech nebo o jejich následných změnách. Komise každý rok zveřejní a aktualizuje tyto informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
KAPITOLA IV
SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 19
1. Členské státy ve spolupráci s Komisí a v souladu s čl. 21 odst. 2 přijmou veškerá vhodná opatření, aby zavedly přímou spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány s cílem zvýšit účinnost opatření stanovených tímto nařízením. Takové informace mohou zahrnovat:
a)
podrobné údaje o vývozcích, jejichž žádost o povolení je zamítnuta, nebo o vývozcích, na něž se vztahují rozhodnutí přijatá členskými státy na základě článku 11;
b)
údaje o příjemcích nebo jiných osobách zapojených do podezřelých činností a údaje o použitých trasách, jsou-li dostupné.
2. Nařízení Rady (ES) č. 515/97 (16) o vzájemné pomoci, a zejména jeho ustanovení o důvěrnosti informací, se použijí obdobně na opatření podle tohoto článku, aniž je dotčen článek 20 tohoto nařízení.
KAPITOLA V
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
1. Zřizuje se koordinační skupina pro vývoz střelných zbraní (dále jen „koordinační skupina“), které předsedá zástupce Komise. Každý členský stát jmenuje do této skupiny jednoho zástupce.
Koordinační skupina posoudí jakoukoli otázku týkající se uplatňování tohoto nařízení, kterou může vznést předseda nebo zástupce některého členského státu. Je vázána pravidly důvěrnosti nařízení (ES) č. 515/97.
2. Předseda koordinační skupiny nebo koordinační skupina konzultuje v případě potřeby příslušné zúčastněné subjekty, jichž se toto nařízení týká.
Článek 21
1. Každý členský stát uvědomí Komisi o právních a správních předpisech přijatých k provedení tohoto nařízení, včetně opatření uvedených v článku 16.
2. Do 19. dubna 2012 informuje každý členský stát ostatní členské státy a Komisi o vnitrostátních orgánech příslušných k provádění článků 7, 9, 11 a 17. Na základě těchto informací Komise každý rok zveřejní a aktualizuje seznam těchto orgánů v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
3. Do 19. dubna 2017 a po tomto dni na žádost koordinační skupiny a v každém případě jednou za deset let Komise přezkoumá provádění tohoto nařízení a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho uplatňování, která může zahrnovat návrhy na jeho změnu. Členské státy poskytnou Komisi veškeré příslušné informace pro přípravu této zprávy, včetně informací o používání jednotného postupu stanoveného v čl. 4 odst. 2.
Článek 22
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 30. září 2013.
Čl. 13 odst. 1 a 2 se však použijí od třicátého dne po dni, kdy protokol OSN o střelných zbraních vstoupí v Evropské unii v platnost, poté, co bude uzavřen podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 258/2012/EU RENDELETE
(2012. március 14.)
az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve (az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtásáról, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírásáról szóló, 2001. október 16-i 2001/748/EK tanácsi határozatnak (2) megfelelően a Bizottság 2002. január 16-án a Közösség nevében aláírta az említett jegyzőkönyvet (a továbbiakban: az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve).
(2)
Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve - melynek célja a felek közötti együttműködés előmozdítása, megkönnyítése és megerősítése annak érdekében, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártását és kereskedelmét megelőzzék, az ellen küzdjenek és azt kiküszöböljék - 2005. július 3-án lépett hatályba.
(3)
A tűzfegyverek felkutatásának megkönnyítése, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és a lőszereik tiltott kereskedelme elleni hatékony küzdelem elősegítése érdekében - különösen a meglévő tájékoztatási csatornák jobb felhasználása révén - javítani kell a tagállamok közötti információcserét.
(4)
A személyes adatok feldolgozását a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított szabályoknak megfelelően kell végezni.
(5)
A Bizottság a robbanóanyagok, gyújtószerkezetek, bombakészítéshez használt felszerelések és tűzfegyverek nagyobb biztonságát célzó intézkedésekről szóló, 2005. július 18-i közleményében (5) bejelentette az UNFP 10. cikke végrehajtására vonatkozó szándékát azon intézkedések részeként, melyek szükségesek ahhoz, hogy az Unió megköthesse a jegyzőkönyvet.
(6)
Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve előírja a felek számára, hogy a tűzfegyverek gyártásának, megjelölésének, behozatalának és kivitelének hatékony ellenőrzése céljából hozzanak létre közigazgatási eljárásokat vagy rendszereket, vagy azokat fejlesszék tovább.
(7)
Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvének való megfeleléshez a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártását vagy kereskedelmét bűncselekményekké kell nyilvánítani, és a szabályozásnak lehetővé kell tennie az ily módon gyártott vagy értékesített cikkek elkobzását.
(8)
E rendelet hatálya nem terjed ki a kifejezetten katonai célú tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre. Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve 10. cikkében előírt követelményeknek való megfelelést biztosító intézkedéseknek lehetővé kell tennie, hogy a polgári felhasználásra szánt tűzfegyverek esetében egyszerűsített eljárást alkalmazzanak. Következésképpen a több szállítmányra kiterjedő engedélyezés, a tranzitszabályok, és a törvényes célú ideiglenes kivitelek tekintetében bizonyos könnyítéseket kell biztosítani.
(9)
Ez a rendelet nem érinti sem az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. - a tagállamok alapvető biztonsági érdekeivel kapcsolatos - cikkét, sem a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), sem a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelvet (7). Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve és következésképpen e rendeletet nem kell alkalmazni az államok közötti műveletekre, illetve az államok közötti átadásokra, ha a jegyzőkönyv alkalmazása hátrányosan befolyásolná a Részes Államok jogát arra, hogy lépéseket tegyenek a nemzetbiztonság érdekében az Egyesült Nemzetek Alapokmányában meghatározottak szerint.
(10)
A 91/477/EGK irányelv a polgári felhasználásra szánt tűzfegyverek Unión belüli átadásával foglalkozik, e rendelet pedig a fegyvereknek az Unió vámterületéről harmadik országokba vagy azokon keresztül való kivitelére vonatkozó intézkedésekre összpontosít.
(11)
A harmadik országból behozott tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és a lőszereik az uniós jog és különösen a 91/477/EGK irányelv hatálya alá tartoznak.
(12)
Biztosítani kell a nyilvántartásra vonatkozó hatályos uniós szabályokkal való összhangot.
(13)
E rendelet helyes alkalmazása érdekében a tagállamok intézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy az illetékes hatóságokat megfelelő hatáskörrel ruházzák fel.
(14)
Az e rendelet alapján engedélyköteles tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik listájának fenntartása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. mellékletének a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (8) I. mellékletéhez, valamint a 91/477/EGK irányelv I. mellékletéhez történő hozzáigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(15)
Az Unió vámszabályokat fogadott el, melyeket a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (9) és az annak végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (10) tartalmaz. Figyelembe kell venni a Közösségi Vámkódex (Modernizált Vámkódex) létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11) is, melynek rendelkezései annak 188. cikke értelmében különböző fázisokban alkalmazandók. Ez a rendelet nem korlátozza a Közösségi Vámkódexen és annak végrehajtási rendelkezésein alapuló, vagy azokkal összhangban levő felhatalmazásokat.
(16)
A tagállamoknak szabályokat kell alkotniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
(17)
Ez a rendelet nem érinti a 428/2009/EK tanácsi rendelet (12) által létrehozott, a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó uniós szabályozást.
(18)
Ez a rendelet összhangban áll a katonai célú tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre, a biztonsági stratégiákra, a kézi- és könnyűfegyverek illegális kereskedelmére és a katonai technológia kivitelére vonatkozó, többek között a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban (13) kifejtett egyéb vonatkozó rendelkezésekkel.
(19)
A Bizottságnak és a tagállamoknak értesíteniük kell egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló egyéb lényeges információkról.
(20)
Ez a rendelet nem gátolja a tagállamokat a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó alkotmányos szabályaik alkalmazásában, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
CÉL, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY
1. cikk
Ez a rendelet megállapítja a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezésére, behozatali és tranzit szabályaira vonatkozó rendelkezéseket a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyv (a továbbiakban: az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtása céljából.
2. cikk
E rendelet alkalmazásában:
1. „tűzfegyver”: minden olyan, az I. mellékletben említett hordozható csöves tűzfegyver, amely egy gyúlékony hajtóanyag segítségével egy vagy több töltényt, golyót vagy lövedéket lő ki, azt ennek kilövésére tervezték vagy átalakítható erre a célra;
Egy tárgy akkor minősül gyúlékony hajtóanyag segítségével töltény, golyó vagy lövedék kilövésére alkalmassá átalakíthatónak, ha:
megjelenésében egy tűzfegyverre hasonlít, és
kivitelezése vagy alapanyaga miatt ilyenné átalakítható;
2. „tűzfegyverdarabok”: a kifejezetten tűzfegyverhez tervezett és annak működéséhez elengedhetetlen, az I. mellékletben említett darabok vagy cserealkatrészek, beleértve a fegyvercsövet, a tokszerkezetet vagy a vázat, a szánt vagy a forgódobot, a zárat vagy a zártömböt, valamint minden olyan eszközt, amelyet a tűzfegyver lövése által keltett zaj csökkentése érdekében terveztek vagy alakítottak át;
3. „alapvető alkotóelemek”: a zárszerkezet, a tűzfegyver töltényűrje és csöve, amelyek - mivel különálló tárgyak - abba a tűzfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat;
4. „lőszer”: a teljes tár vagy annak az I. mellékletben említett alkotóelemei, beleértve a töltényhüvelyt, a gyújtókészüléket, az indítótöltetet, a tűzfegyverben használandó golyókat és lövedékeket, feltéve, hogy ezek az alkotóelemek az adott tagállamban maguk is engedélykötelesek;
5. „hatástalanított tűzfegyverek”: olyan, a tűzfegyver meghatározásának egyébként megfelelő tárgyak, amelyeket használatra véglegesen alkalmatlanná tettek olyan hatástalanítás alkalmazásával, amely biztosítja, hogy a tűzfegyver minden lényeges része használatra véglegesen alkalmatlanná, és reaktiválást célzó eltávolítása, kicserélése vagy módosítása lehetetlenné vált.
A tagállamok rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy ezen hatástalanítási intézkedéseket egy illetékes hatóság megerősítse. A tagállamok a megerősítés keretében a tűzfegyver hatástalanítását igazoló tanúsítvány vagy okmány kiadását, vagy erre a célra a tűzfegyveren jól látható megjelölés elhelyezését írják elő;
6. „kivitel”:
a)
a 2913/92/EGK rendelet 161. cikke szerinti kiviteli eljárás;
b)
újrakivitel a 2913/92/EGK rendelet 182. cikke szerint, kivéve az ugyanezen rendelet 91. cikkében említett, külső árutovábbítási eljárás alatt szállított árukat, amennyiben a 182. cikk (2) bekezdésében említett újrakiviteli alakiságok nem teljesülnek;
7. „személy”: természetes személy, jogi személy vagy - amennyiben a hatályos jogszabályok lehetővé teszik - a jogi személyiség nélküli jogképes személyegyesülés (társulás);
8. „exportőr”: az Unióban letelepedett személy, aki vagy akinek érdekében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az a személy, aki a nyilatkozat elfogadásakor a harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és jogosult a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldésére. Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződés jogosultja nem saját érdekében jár el, akkor az exportőr az a személy, aki jogosult a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldésére;
Ha a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok és alapvető alkotóelemeik, vagy a lőszer feletti rendelkezési jogból származó előnyökből a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, az Unión kívül letelepedett személy részesül, akkor az exportőr az Unión belül letelepedett szerződő fél;
9. „az Unió vámterülete”: a 2913/92/EGK rendelet 3. cikkében említett terület;
10. „kiviteli nyilatkozat”: az a cselekmény, amellyel egy személy meghatározott formában és módon kinyilvánítja szándékát, hogy tűzfegyvereket, tűzfegyverdarabokat, alapvető alkotóelemeiket és lőszereket kíván kiviteli eljárás alá vonni;
11. „ideiglenes kivitel”: a tűzfegyverek uniós vámterület elhagyásával járó, és 24 hónapot meg nem haladó időszakon belül történő újrabehozatal szándékával történő szállítása;
12. „tranzit”: az áruknak az Unió vámterületének elhagyásával és egy vagy több harmadik ország területén keresztülhaladva egy ezektől különböző harmadik országba történő szállításának művelete;
13. „átrakodás”: olyan tranzit, amelynek részét képezi az áruknak a szállítóeszközből történő kirakodásával járó fizikai művelet, amit az újrakivitel céljával végrehajtott, rendszerint valamely más szállítóeszközbe történő új berakodás követ;
14. „kiviteli engedély”:
a)
egy meghatározott exportőrnek megadott egyszeri engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei egyetlen szállítmányban történő szállítására egy harmadik országban lévő, azonosított végső megrendelő vagy címzett részére, vagy;
b)
egy meghatározott exportőrnek adott többszöri engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei több szállítmányban történő szállítására egy harmadik országban lévő, azonosított végső megrendelő vagy címzett részére, vagy;
c)
egy meghatározott exportőrnek adott globális engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei több szállítmányban történő szállítására egy vagy több harmadik országban lévő, egy vagy több azonosított végső megrendelő vagy címzett részére;
15. „tiltott kereskedelem”: tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik vagy lőszereik behozatala, kivitele, eladása, szállítása, mozgása vagy átadása egy tagállam területéről, vagy ez utóbbin keresztül egy harmadik ország területére, ha a következők bármelyike fennáll:
16. „felkutatás”: a tűzfegyverek és, amennyiben lehetséges, a tűzfegyverdarabok, az alapvető alkotóelemeik és a lőszereik módszeres követése a gyártótól a vásárlóig, a tagállamok illetékes hatóságainak a tiltott gyártás és a tiltott kereskedelem felderítésében, nyomozásában és elemzésében való segítségnyújtás céljából.
3. cikk
(1) Ez a rendelet nem alkalmazandó az alábbiakra:
a)
államok közötti műveletek, illetve államok közötti átadások;
b)
kifejezetten katonai célú tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik, valamint minden esetben a teljesen automata tűzfegyverek;
c)
a tagállami fegyveres erőknek, rendőrségeknek, vagy hatóságoknak szánt tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik;
d)
tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kulturális és történelmi vonatkozásaival foglalkozó gyűjtők és testületek, melyeket az e rendelet céljaira ilyenként ismert el az a tagállam, melynek területén létrehozták őket, feltéve, hogy a felkutatási intézkedések biztosítottak;
e)
hatástalanított tűzfegyverek;
f)
a nemzeti jogszabályokban meghatárzotott muzeális tűzfegyverek és ezek másolatai, feltéve, hogy az 1899 után gyártott tűzfegyverek nem tartoznak a muzeális tűzfegyverek közé.
(2) Ez a rendelet nem érinti a 2913/92/EGK rendeletet (Közösségi Vámkódex), a 2454/93/EGK rendeletet (a Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezései), a 450/2008/EK rendeletet (Modernizált Vámkódex), valamint a 428/2009/EK rendelet (kettős felhasználású termékekről szóló rendelet) által létrehozott, a kettős felhasználású termékek kivitelének, transzferjének, brókertevékenységének és tranzitjának ellenőrzésére vonatkozó szabályozást.
II. FEJEZET
KIVITELI ENGEDÉLYEZÉS, ELJÁRÁSOK ÉS ELLENŐRZÉSEK, VALAMINT BEHOZATALI ÉS TRANZIT RENDELKEZÉSEK
4. cikk
(1) Az I. mellékletben felsorolt tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kiviteléhez a II. mellékletben foglalt formanyomtatványnak megfelelően kiállított kiviteli engedély szükséges. Ilyen engedélyt az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai adnak ki, írásban vagy elektronikus formában.
(2) Amennyiben a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kivitelét e rendelet kiviteli engedélyhez köti, de emellett a kivitel a 2008/944/KKBP közös álláspont rendelkezései alapján is kiviteli engedélyhez kötött, a tagállamok olyan egységes eljárást alkalmazhatnak, amely eleget tesz mind e rendelet, mind pedig a közös álláspont előírásainak.
(3) Amennyiben a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik a kiviteli engedély iránti kérelem benyújtásának helyétől eltérő egy vagy több tagállamban találhatók, úgy ezt a kiviteli engedély iránti kérelmen fel kell tüntetni. Azon tagállam illetékes hatóságai, ahol a kiviteli engedély iránti kérelmet benyújtották, haladéktalanul megkeresik a szóban forgó tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, és megadják az ezzel kapcsolatos tájékoztatást. A megkeresett tagállam vagy tagállamok az engedély kiadásával kapcsolatos esetleges ellenvetéseiket, amelyek kötelező érvényűek arra a tagállamra, ahol a kérelmet benyújtották, tíz munkanapon belül közlik.
5. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 6. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletnek a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításai, valamint a 91/477/EGK irányelv I. mellékletének módosításai alapján történő módosítása vonatkozásában.
6. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak az 5. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) Az 5. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
7. cikk
(1) A tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre vonatkozó kiviteli engedély kiállítása előtt az érintett tagállam megvizsgálja, hogy:
a)
a behozatali harmadik ország engedélyezte a szóban forgó behozatalt, és
b)
a tranzittal érintett harmadik országok, ha van ilyen, írásban - és legkésőbb a szállítás megkezdése előtt - nyilatkoztak arról, hogy nem ellenzik a tranzitot. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó:
-
a tengeri vagy légi és a harmadik országok kikötőjén vagy repülőterén keresztül áthaladó szállítmányokra, feltéve, hogy nem kerül sor átrakodásra vagy a szállítóeszköz cseréjére,
-
az igazolhatóan törvényes célra szolgáló ideiglenes kivitel eseteire, amelyek közé tartozik a vadászat, a sportlövészet, szakvéleményezés, az eladással nem összekötött kiállítások és a javítás.
(2) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy amennyiben az exportőrnek a kifogás hiányára vonatkozó nyilatkozat érdekében benyújtott írásos kérelmének beérkezésétől számított 20 munkanapon belül nem érkezik a tranzitot kifogásoló nyilatkozat, akkor úgy kell tekintetni, hogy a megkérdezett harmadik országnak nincs kifogása.
(3) Az exportőr benyújtja a kiviteli engedély kiállításáért felelős tagállam illetékes hatóságához a szükséges okiratokat, melyek bizonyítják, hogy a behozatali harmadik ország engedélyezte a behozatalt, és hogy a harmadik tranzitországnak nincs kifogása a tranzit ellen.
(4) A tagállamok a kiviteli engedély iránti kérelmeket nemzeti jogukban vagy joggyakorlatukban meghatározott időtartam alatt, de 60 munkanapot meg nem haladó időtartamon belül elbírálják, attól a naptól számítva, amikor valamennyi szükséges információt az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátottak. Kivételes körülmények között és megfelelően alátámasztott okokból az említett időtartam 90 munkanapra meghosszabbítható.
(5) A kiviteli engedély érvényességi ideje nem haladhatja meg a behozatali engedély érvényességi idejét. Ha a behozatali engedély nem ír elő érvényességi időt, akkor - hacsak nem állnak fenn kivételes körülmények és megfelelően alátámasztott okok - a kiviteli engedély érvényességi ideje nem lehet kevesebb kilenc hónapnál.
(6) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy elektronikus dokumentumokat használnak az engedélykérelmek elbírálása céljából.
8. cikk
(1) A felkutatás céljából a kiviteli engedélynek és az importáló harmadik ország által kibocsátott behozatali jóváhagyásnak vagy behozatali engedélynek, valamint a kísérő dokumentumoknak együttesen tartalmazniuk kell az alábbi információkat:
a)
a kiállítás napját és az érvényességi időt;
b)
a kiállítás helyét;
c)
a kiviteli országot;
d)
a behozatali országot;
e)
a harmadik tranzitországot vagy harmadik tranzitországokat, ha vannak;
f)
a címzettet;
g)
a végső megrendelőt, amennyiben ismert a szállítás idején;
h)
a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik azonosítását lehetővé tevő adatokat, valamint azok mennyiségét, ideértve a tűzfegyvereken használt jelzést, legkésőbb a szállítást megelőzően.
(2) Az (1) bekezdés szerinti információkat, amennyiben azokat a behozatali jóváhagyás vagy behozatali engedély tartalmazza, az exportőr előzetesen, legkésőbb a szállítást megelőzően a harmadik tranzitországok rendelkezésére bocsátja.
9. cikk
(1) A tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik ideiglenes kivitelére és újrakivitelére vonatkozó egyszerűsített eljárások alkalmazása az alábbiak szerint történik:
a)
Nem szükséges kiviteli engedély
i.
az alábbiak ideiglenes kivitele esetén, amennyiben azt harmadik országba, saját személyes poggyászuk részeként vadászok vagy sportlövők hajtják végre, azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóság számára igazolják utazásuk okát, így különösen bemutatják a meghívót vagy a harmadik célországbeli vadász- vagy sportlövő tevékenységről szóló más bizonyítékot:
-
egy vagy több tűzfegyver,
-
alapvető alkotóelemeik, ha meg vannak jelölve, valamint alkotórészeik,
-
a hozzájuk tartozó lőszerek, legfeljebb 800 töltény vadászok és legfeljebb 1 200 töltény sportlövők esetében;
ii.
újrakivitel során, amennyiben azt saját személyes poggyászuk részeként vadászok vagy sportlövők hajtják végre, vadászati vagy sportlövő tevékenység céljából történő ideiglenes behozatalt követően, azzal a feltétellel, hogy a tűzfegyverek az Unió vámterületén kívül letelepedett személy tulajdonában maradnak, és újrakivitelük ugyanezen személy számára történik.
b)
Ha a vadászok és sportlövők a lakóhelyük szerinti tagállamtól eltérő tagállamon keresztül hagyják el az Unió vámterületét, az illetékes hatóságoknak be kell mutatniuk a 91/477/EGK irányelv 1. és 12. cikke szerinti európai tűzfegyvertartási engedélyüket. Repülőgéppel történő utazás esetén az európai tűzfegyvertartási engedélyt akkor kell bemutatni az illetékes hatóságoknak, amikor az érintett cikkeket az Unió vámterületének elhagyása céljából a légitársaság számára átadják.
Ha a vadászok és sportlövők a tartózkodási helyük szerinti tagállamon keresztül hagyják el az Unió vámterületét, az európai tűzfegyvertartási engedély helyett választásuk szerint az e célra a nevezett tagállam illetékes hatóságai által érvényesnek tekintett más dokumentumot is bemutathatnak.
c)
A tagállami illetékes hatóságok 10 napot meg nem haladó időszakra felfüggesztik a kivitellel kapcsolatos eljárást, vagy - szükség esetén - más módon is megakadályozhatják, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik vagy lőszereik az adott tagállam területén keresztül elhagyják az Unió vámterületét, amennyiben alapos okuk van feltételezni, hogy a vadászok és sportlövők által hivatkozott indokaik nem állnak összhangban a 10. cikkben előírt vonatkozó szempontokkal és kötelezettségekkel. Kivételes körülmények között és megfelelően indokolt okokból az e pontban említett időtartam 30 napra meghosszabbítható.
(2) A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban egyszerűsített eljárásokat hoznak létre:
a)
tűzfegyverek újrakivitelére, ha az szakvéleményezés vagy eladással nem összekötött kiállítás céljából alkalmazott ideiglenes behozatal, illetve javítás céljából alkalmazott aktív feldolgozási vámeljárás után történik, amennyiben a tűzfegyverek az Unió vámterületén kívül letelepedett személy tulajdonában maradnak, és újrakivitelük ugyanezen személy számára történik;
b)
tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik újrakivitelére, ha azokat átmeneti megőrzésben tartják attól kezdve, hogy beléptek az Unió vámterületére, addig, amíg azt elhagyják;
c)
tűzfegyverek ideiglenes kivitelére, ha annak célja szakvéleményezés, javítás vagy eladással nem összekötött kiállítás, amennyiben az exportőr igazolja, hogy törvényesen birtokolja ezeket a tűzfegyvereket és azokat a passzív feldolgozási eljárás vagy az ideiglenes kiviteli vámeljárás szerint viszi ki.
10. cikk
(1) Az ezen rendelet szerinti kiviteli engedély megadásáról való határozathozatal során a tagállamok figyelembe vesznek minden lényeges szempontot, adott esetben ideértve:
a)
a vonatkozó nemzetközi kivitel-ellenőrzési megállapodások és a vonatkozó nemzetközi szerződések szerződő feleként fennálló kötelezettségeiket és vállalásaikat;
b)
a nemzeti kül- és biztonságpolitikai szempontokat, ideértve azokat is, melyekre a 2008/944/KKBP közös álláspont kiterjed;
c)
a tervezett meghatározott célra történő felhasználással, a címzettel, az azonosított végső megrendelővel és az eltérítés kockázatával kapcsolatos szempontokat.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított lényeges szempontok mellett a kiviteli engedély iránti kérelem elbírálása során a tagállam figyelembe veszi, hogy az exportőr arányos és megfelelő eszközöket és eljárásokat alkalmaz-e e rendelet rendelkezéseinek és célkitűzéseinek, valamint az engedély kikötéseinek és feltételeinek való megfelelés biztosítása érdekében.
Amikor a tagállamok arról határoznak, hogy e rendelet alapján megadják-e a kiviteli engedélyt, tiszteletben tartják a Tanács által elfogadott határozatokban, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) határozataiban és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a különösen a fegyverembargókra vonatkozó kötelező határozataiban megállapított szankciókkal kapcsolatos kötelezettségeiket.
11. cikk
(1) A tagállamok:
a)
megtagadják a kiviteli engedély megadását, ha a kérelmező szerepel bármely bűnügyi nyilvántartásban az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, a 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (15) 2. cikke (2) bekezdésében felsorolt bűncselekmények elkövetése vagy bármely egyéb olyan cselekmény miatt, amely legalább négy évig terjedő szabadságvesztéssel vagy annál súlyosabb büntetéssel sújtható;
b)
megsemmisítik, felfüggesztik, módosítják vagy visszavonják a kiviteli engedélyt, ha nem álltak vagy már nem állnak fenn a kiállítás feltételei.
Ez a bekezdés nem érinti a nemzeti jogban előírt szigorúbb szabályokat.
(2) A tagállamok a kiviteli engedély megadásának megtagadása, megsemmisítése, felfüggesztése, módosítása vagy visszavonása esetén értesítik a többi tagállam illetékes hatóságait, és megosztják velük a releváns információkat. Ha valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai felfüggesztettek egy kiviteli engedélyt, végső értékelésükről a felfüggesztés időtartamának lejártakor tájékoztatják a többi tagállamot.
(3) A tagállamok illetékes hatóságai a kiviteli engedély e rendelet alapján történő megadása előtt figyelembe veszik az e rendelet alapján visszautasított azon kérelmeket, melyekről értesítést kaptak annak érdekében, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy egy másik tagállam illetékes hatóságai egy lényegében azonos művelet esetében elutasítottak-e kérelmeket (olyan cikk esetében, amely lényegében azonos paraméterekkel vagy technikai tulajdonságokkal bír, és azonos az importőr vagy a címzett).
Először konzultálhatnak annak a tagállamnak vagy azoknak a tagállamoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságaival, amelyek ezen elutasító, megsemmisítő, felfüggesztő, módosító vagy visszavonó határozatokat az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően meghozták. Ha a konzultációt követően a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai az engedély megadásáról határoznak, úgy erről értesítik a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait, és átadnak a határozatuk indokolásául szolgáló minden szükséges információt.
(4) Az e cikk rendelkezései szerint történő minden információmegosztásnak összhangban kell állnia a 19. cikk (2) bekezdésének az információk bizalmas jellegére vonatkozó rendelkezéseivel.
12. cikk
A tagállamok hatályos nemzeti jogukkal vagy joggyakorlatukkal összhangban legalább 20 évig nyilvántartanak a tűzfegyverekkel, és ahol ez szükséges és megvalósítható, a tűzfegyverdarabokkal, alapvető alkotóelemeikkel és lőszereikkel kapcsolatos minden olyan információt, amely szükséges e tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik felkutatásához, valamint e termékek tiltott kereskedelmének megelőzéséhez és felderítéséhez. Ilyen információ a kiviteli engedély kiállításának helye, időpontja, az érvényességi ideje; a kiviteli ország; a behozatali ország; a harmadik tranzitország, amennyiben ez releváns; a címzett; a végső megrendelő, amennyiben ismert a kivitelkor; valamint a cikkek leírása és mennyisége, ideértve a rajtuk lévő jelzéseket.
Ez a cikk nem alkalmazható a 9. cikkben említett kivitelekre.
13. cikk
(1) A tagállamok alapos gyanú esetén megkeresik a behozatali harmadik országot, hogy erősítse meg az útnak indított tűzfegyver-, tűzfegyverdarab-, alapvető alkotóelem- és lőszerszállítmány megérkezését.
(2) A tagállamok az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvében a kivitel idején részes valamely harmadik állam megkeresésére - elvben a szükséges behozatali vámokmányok bemutatásával - megerősítik az útnak indított tűzfegyver-, tűzfegyverdarab-, alapvető alkotóelem- és lőszerszállítmánynak az Unió vámterületére való megérkezését.
(3) A tagállamok hatályos nemzeti jogukkal, illetve joggyakorlatukkal összhangban tesznek eleget az (1) és (2) bekezdésnek. A tagállamok illetékes hatóságai különösen kivitel esetében határozhatnak úgy, hogy közvetlenül keresik meg az exportőrt vagy a behozatali harmadik országot.
14. cikk
A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az engedélyezési eljárások biztonsága és az engedélyezési dokumentumok hitelessége igazolhatóságának vagy megerősíthetőségének biztosítása érdekében.
Az igazolásra és a megerősítésre adott esetben diplomáciai úton is sor kerülhet.
15. cikk
A rendelet megfelelő alkalmazása érdekében a tagállamok szükséges és arányos intézkedéseket tesznek, hogy hatáskörrel rendelkező hatóságaikat felhatalmazzák:
a)
a tűzfegyverekkel, tűzfegyverdarabokkal, alapvető alkotóelemeikkel és lőszereikkel kapcsolatos bármely rendeléssel vagy művelettel kapcsolatos információgyűjtésre; valamint
b)
arra, hogy meggyőződhessenek a kivitel ellenőrzési intézkedések megfelelő alkalmazásáról, ami kiterjedhet különösen a kiviteli ügyletben érdekelt személyek ingatlanaira történő belépési jogosultságra.
16. cikk
A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, valamint minden szükséges intézkedést meghoznak a rendelkezések végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lennie.
III. FEJEZET
VÁMALAKISÁGOK
17. cikk
(1) A tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok és alapvető alkotóelemeik, vagy a lőszer kivitelével kapcsolatos vámalakiságok teljesítése során a kiviteli vámhivatalnál az exportőrnek igazolnia kell, hogy beszerezte a szükséges kiviteli engedélyt.
(2) Az exportőrtől bekérhető a bizonyítékként szolgáltatott okmánynak azon tagállam hivatalos nyelvére történő fordítása, ahol a kiviteli nyilatkozatot benyújtották.
(3) A 2913/92/EGK rendelet értelmében rájuk ruházott jogkör sérelme nélkül a tagállamok 10 napot meg nem haladó időszakra is felfüggesztik a területükről történő kivitel folyamatát, vagy - szükség esetén - más módon is megakadályozhatják azt, hogy az érvényes kiviteli engedéllyel rendelkező tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik, vagy lőszereik a területükön keresztül elhagyják az Unió vámterületét, amennyiben alapos okkal feltételezik, hogy:
a)
az engedély megadásakor valamely vonatkozó információt nem vettek figyelembe; vagy
b)
az engedély megadása óta a körülmények jelentős mértékben megváltoztak.
Kivételes körülmények között és kellően alátámasztott indokokkal az említett időtartam 30 napra meghosszabbítható.
(4) A (3) bekezdésben említett időtartam vagy meghosszabbított időtartam alatt a tagállam vagy kiadja a tűzfegyvereket, tűzfegyverdarabokat, alapvető alkotóelemeiket vagy lőszereiket, vagy a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint jár el.
18. cikk
(1) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok és alapvető alkotóelemeik, vagy a lőszereik kivitelére vonatkozó vámalakiságokat csak az arra felhatalmazott vámhivatalok végezhetik.
(2) Azok a tagállamok, amelyek élnek az (1) bekezdésben biztosított lehetőséggel, tájékoztatják a Bizottságot a megfelelő felhatalmazással rendelkező vámhivatalokról, illetve ezek későbbi változásairól. A Bizottság ezeket az információkat az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában évente kihirdeti és frissíti.
IV. FEJEZET
KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
19. cikk
(1) A tagállamok a Bizottsággal együttműködve és a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban az e rendelet által bevezetett intézkedések hatékonyságának növelése céljából minden szükséges intézkedést megtesznek a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása érdekében. Az információk az alábbiakra terjedhetnek ki:
a)
azon exportőrök adatai, akiknek a kérelmét visszautasították, vagy akikre a tagállamok 11. cikk alapján hozott határozata vonatkozik;
b)
a címzettekre vagy a gyanús tevékenységben részt vevő egyéb szereplőkre, és amennyiben rendelkezésre áll, a használt útvonalakra vonatkozó adatok.
(2) E rendelet 20. cikkének sérelme nélkül a kölcsönös segítségnyújtásról szóló 515/97/EK tanácsi rendeletet (16) és különösen annak az információk bizalmas kezeléséről szóló rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell az e cikk alapján meghozott intézkedésekre.
V. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
20. cikk
(1) A Bizottság képviselőjének elnökletével létrejön a tűzfegyverek kivitelével foglalkozó koordinációs csoport (a továbbiakban: a koordinációs csoport). A koordinációs csoportba minden tagállam egy képviselőt küld.
A koordinációs csoport minden, az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos olyan kérdést megvizsgál, amelyet akár az elnök, akár egy tagállam képviselője vet fel. A csoportra vonatkoznak az 515/97/EK rendelet titoktartási szabályai.
(2) A koordinációs csoport elnöke vagy a koordinációs csoport szükség esetén konzultációt folytat a rendelet által érintett bármely érdekelttel.
21. cikk
(1) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a rendelet végrehajtása érdekében alkalmazott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről, beleértve a 16. cikkben említett intézkedéseket is.
(2) A tagállamok 2012. április 19-ig tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot a 7., 9., 11. és 17. cikk végrehajtására illetékes nemzeti hatóságról. Ezen információk alapján a Bizottság közzéteszi és évente frissíti e hatóságok listáját az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában.
(3) A Bizottság 2017. április 19-ig majd ezután a koordinációs csoport kérésére, de legalább tízévenként áttekinti a rendelet végrehajtását, és jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé annak alkalmazásáról, amely tartalmazhatja a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat is. A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt megadnak a Bizottságnak, ideértve a 4. cikk második bekezdésében említett egységes eljárás alkalmazására vonatkozó tájékoztatást is.
22. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. szeptember 30-tól kell alkalmazni.
E rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdését ugyanakkor az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvének az Európai Unióban való hatálybalépését követő harmincadik naptól kell alkalmazni, annak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke szerinti megkötését követően.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2012. március 14-én.