NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 692/2011
ze dne 6. července 2011
o evropské statistice cestovního ruchu a o zrušení směrnice Rady 95/57/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada v závěrech předsednictví ze dne 14. prosince 2007 zdůraznila významnou úlohu, jež náleží cestovnímu ruchu z hlediska stimulace růstu a tvorby pracovních míst v Unii, a vyzvala Komisi, členské státy, průmyslová odvětví a další zúčastněné strany, aby spojily své síly v zájmu včasného provedení agendy pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch.
(2)
Cestovní ruch Unie zaujímá důležité místo v hospodářství členských států, přičemž činnosti v oblasti cestovního ruchu mají významný potenciál jakožto zdroj zaměstnanosti. K jakémukoli posouzení jeho konkurenceschopnosti je třeba získat dobrý přehled o objemu cestovního ruchu, o jeho charakteristikách, o profilu účastníka cestovního ruchu, výdajích v rámci cestovního ruchu a o přínosech pro hospodářství členských států.
(3)
Aby bylo možné vyhodnocovat dopad sezónních vlivů poptávky na ubytovací kapacitu v oblasti cestovního ruchu, a tím pomoci orgánům veřejné správy a hospodářským subjektům při vyvíjení vhodnějších strategií a politik pro optimalizaci sezónního rozložení dovolených a činností v oblasti cestovního ruchu, je potřebné mít měsíční údaje.
(4)
Většina evropských podniků působících v odvětví cestovního ruchu jsou malé nebo střední velikosti a strategický význam malých a středních podniků v evropském cestovním ruchu není omezen pouze na jejich hospodářskou hodnotu a značný potenciál z hlediska vytváření pracovních míst. Malé a střední podniky jsou také základem stability a prosperity místních společenství, zajišťují pohostinnost a místní identitu, které jsou charakteristickými znaky cestovního ruchu v evropských regionech. Vzhledem k velikosti malých a středních podniků je třeba brát ohled na jejich možnou administrativní zátěž a měl by být zaveden systém prahů, aby bylo možné uspokojivě reagovat na potřeby uživatelů a zároveň snížit zátěž subjektů odpovědných za poskytování statistických údajů, zejména malých a středních podniků.
(5)
Proměnlivá povaha chování v oblasti cestovního ruchu od vstupu směrnice Rady 95/57/ES ze dne 23. listopadu 1995 o shromažďování statistických informací v oblasti cestovního ruchu (2) v platnost, zvyšující se význam krátkých cest a jednodenních návštěv, jež mají v řadě regionů nebo zemí výrazný podíl na příjmech z cestovního ruchu, rostoucí význam nepronajímaného ubytování nebo ubytování v menších ubytovacích zařízeních a sílící vliv internetu jak na chování účastníků cestovního ruchu při provádění rezervací, tak na odvětví cestovního ruchu, znamenají, že tvorba statistiky cestovního ruchu by se měla přizpůsobit.
(6)
Aby bylo možno posuzovat makroekonomický význam cestovního ruchu pro hospodářství členských států na základě mezinárodně přijímaného rámce satelitních účtů cestovního ruchu, které by zachycovaly dopady cestovního ruchu na hospodářství a zaměstnanost, je třeba zlepšit dostupnost, úplnost a srozumitelnost základní statistiky cestovního ruchu, která je zdrojem při vytváření těchto účtů, a rovněž, bude-li to Komise považovat za nutné, pro přípravu pozdějšího legislativního návrhu týkajícího se předávání harmonizovaných tabulek pro satelitní účty cestovního ruchu. To vyžaduje aktualizaci právních požadavků, které jsou nyní stanoveny směrnicí 95/57/ES.
(7)
Pro účely zkoumání hlavních hospodářských a sociálních otázek v rámci odvětví cestovního ruchu, a zejména pak nových otázek vyžadujících zvláštní výzkum, potřebuje Komise mikroúdaje. Cestovní ruch v Unii je z velké části vnitroevropský, což znamená, že mikroúdaje z harmonizovaných evropských statistik o poptávce týkající se pasivního cestovního ruchu jsou, aniž je vytvářeno dodatečné břemeno, již zdrojem statistik o poptávce týkající se aktivního cestovního ruchu v cílovém členském státě, čímž se zabrání dvojímu sledování toků cestovního ruchu.
(8)
Sociální cestovní ruch umožňuje, aby se do cestovního ruchu zapojil co největší počet osob, a navíc přispívá k boji se sezónními vlivy, posiluje myšlenku evropského občanství, podporuje regionální rozvoj a zároveň umožňuje lepší rozvoj jednotlivých místních hospodářství. Aby mohla Komise zhodnotit zapojení různých sociodemografických skupin do cestovního ruchu a sledovat programy Unie týkající se sociálního cestovního ruchu, potřebuje pravidelné údaje o tom, jak jsou různé skupiny společnosti do cestovního ruchu zapojeny a jaké je jejich chování v oblasti cestovního ruchu.
(9)
Uznávaný rámec na úrovni Unie může napomoci tomu, že bude zaručeno získávání spolehlivých, podrobných a srovnatelných údajů, které umožní řádné sledování struktury a vývoje nabídky a poptávky v oblasti cestovního ruchu. Dostatečná srovnatelnost na úrovni Unie je základním předpokladem, pokud jde o metodiku, definice a program statistických údajů a metaúdajů.
(10)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (3), které je referenčním rámcem pro toto nařízení, má sběr statistických údajů odpovídat zásadám nestrannosti, transparentnosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací.
(11)
Při tvorbě a šíření evropských statistik na základě tohoto nařízení by statistické úřady členských států a Unie měly zohledňovat zásady stanovené v Kodexu evropské statistiky, který byl přijat Výborem pro statistické programy dne 24. února 2005 a připojen k doporučení Komise ze dne 25. května 2005 o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství.
(12)
Za účelem zohlednění hospodářského, sociálního a technologického vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o úpravy lhůt pro předávání údajů a úpravy příloh, s výjimkou nepovinné povahy požadovaných údajů a omezení rozsahu, stanovené v přílohách. Na Komisi by rovněž měla být přenesena pravomoc k úpravě definic podle změn v mezinárodních definicích. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(13)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(14)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení společného rámce pro systematický rozvoj, tvorbu a šíření evropské statistiky cestovního ruchu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, neboť neexistují společné statistické znaky a požadavky na kvalitu a transparentní metodiky, ale může jej být prostřednictvím společného statistického rámce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(15)
V důsledku změn v odvětví cestovního ruchu i změn, pokud jde o druh údajů požadovaných Komisí a dalšími uživateli evropské statistiky cestovního ruchu, již nejsou ustanovení směrnice 95/57/ES relevantní. Jelikož je třeba právní přepisy v této oblasti aktualizovat, měla by být směrnice 95/57/ES zrušena.
(16)
Vhodným nástrojem k tomu, aby bylo zajištěno používání společných norem a tvorba srovnatelných statistik, je nařízení.
(17)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský statistický systém,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví společný rámec pro systematický rozvoj, tvorbu a šíření evropské statistiky cestovního ruchu.
Pro tento účel členské státy sbírají, sestavují, zpracovávají a předávají harmonizovanou statistiku nabídky a poptávky v oblasti cestovního ruchu.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„referenčním obdobím“ období, kterého se údaje týkají;
b)
„referenčním rokem“ referenční období v délce jednoho kalendářního roku;
c)
„NACE revizí 2“ společná statistická klasifikace ekonomických činností v rámci Evropské unie, jak je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (5);
d)
„NUTS“ společná klasifikace územních jednotek pro tvorbu regionálních statistik v rámci Evropské unie, jak je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (6);
e)
„obvyklým prostředím“ zeměpisná oblast, nikoli nutně spojitá, v níž osoba běžně žije a která může být určena na základě následujících hledisek: překročení administrativních hranic nebo vzdálenost od místa obvyklého bydliště, délka návštěv, jejich frekvence a účel;
f)
„cestovním ruchem“ činnost návštěvníků, kteří se zúčastní cesty na místo určení mimo své obvyklé prostředí, a to na dobu kratší jednoho roku a za jakýmkoli hlavním účelem, včetně služebního účelu, využití volného času nebo jiného soukromého účelu, jiným, než je získání zaměstnání u subjektu se sídlem v navštěvovaném místě;
g)
„domácím cestovním ruchem“ návštěvy v členském státě osobami s bydlištěm v daném členském státě (dále jen „rezidenti“);
h)
„aktivním cestovním ruchem“ návštěvy v členském státě osobami s bydlištěm v jiném členském státě (dále jen „nerezidenti“);
i)
„pasivním cestovním ruchem“ návštěvy osobami s bydlištěm v jednom členském státě mimo tento členský stát;
j)
„národním cestovním ruchem“ domácí a pasivní cestovní ruch;
k)
„vnitřním cestovním ruchem“ domácí a aktivní cestovní ruch;
l)
„ubytovacím zařízením cestovního ruchu“ místní činnostní jednotka, jak je definována v příloze nařízení Rady (EHS) č. 696/93 ze dne 15. března 1993 o statistických jednotkách pro účely statistického zjišťování a analýzy hospodářství ve Společenství (7), která jako službu za úplatu - i když cena může být částečně nebo plně dotovaná - poskytuje služby krátkodobého ubytování, jak jsou popsány ve skupinách 55.1 (hotely a podobná ubytovací zařízení), 55.2 (rekreační a ostatní krátkodobé ubytování) a 55.3 (kempy a tábořiště) klasifikace NACE revize 2;
m)
„nepronajímaným ubytováním“ zejména ubytování poskytované bezplatně rodinnými příslušníky nebo přáteli a ubytování osob v rekreačních nemovitostech jimi vlastněnými, včetně nemovitostí užívaných na časový úsek;
n)
„jednodenními návštěvami“ návštěvy, které rezidenti uskuteční na místa mimo své obvyklé prostředí a které jsou vykonány z místa jejich obvyklého bydliště.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o změny definic stanovených v odstavci 1 tohoto článku za účelem jejich přizpůsobení změnám v mezinárodních definicích.
Článek 3
Zpracovávaná témata a charakteristiky požadovaných údajů
1. Pro účely tohoto nařízení se údaje předávané členskými státy v souladu s článkem 9 týkají těchto témat:
a)
vnitřní cestovní ruch z hlediska kapacity a obsazenosti ubytovacích zařízení cestovního ruchu podle proměnných, periodicity a členění stanovených v oddílech 1, 2 a 3 přílohy I;
b)
vnitřní cestovní ruch z hlediska přenocování v nepronajímaném ubytování podle proměnných, periodicity a členění stanovených v oddíle 4 přílohy I;
c)
národní cestovní ruch z hlediska poptávky v oblasti cestovního ruchu, která se týká účasti na cestovním ruchu a charakteristik cest v oblasti cestovního ruchu a návštěvníků podle proměnných, periodicity a členění stanovených v oddílech 1 a 2 přílohy II.
d)
národní cestovní ruch z hlediska poptávky v oblasti cestovního ruchu, která se týká charakteristik jednodenních návštěv podle proměnných, periodicity a členění stanovených v oddíle 3 přílohy II.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat v případě potřeby akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o nezbytné úpravy příloh, s výjimkou nepovinné povahy požadovaných údajů a omezení rozsahu, stanovené v přílohách, za účelem zohlednění hospodářského, sociálního nebo technologického vývoje. Při výkonu svých pravomocí podle tohoto ustanovení Komise zajistí, aby jakékoli přijaté akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly další významnou administrativní zátěž pro členské státy a respondenty.
Článek 4
Rozsah sledování
Rozsah sledování pro požadavky stanovené v:
a)
čl. 3 odst. 1 písm. a) zahrnuje všechna ubytovací zařízení cestovního ruchu ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. l), není-li v příloze I uvedeno jinak;
b)
čl. 3 odst. 1 písm. b) zahrnuje všechna přenocování, která rezidenti a nerezidenti strávili v nepronajímaném ubytování;
c)
čl. 3 odst. 1 písm. c), pokud jde o údaje o účasti v cestovním ruchu, zahrnuje všechny osoby s bydlištěm na území daného členského státu, není-li v oddíle 1 přílohy II stanoveno jinak;
d)
čl. 3 odst. 1 písm. c), pokud jde o údaje o charakteristikách cest v oblasti cestovního ruchu a návštěvníků, zahrnuje všechny cesty v oblasti cestovního ruchu s alespoň jedním přenocováním, které rezidenti uskuteční mimo obvyklé prostředí a které skončily během referenčního období, není-li v oddíle 2 přílohy II stanoveno jinak;
e)
čl. 3 odst. 1 písm. d), pokud jde o charakteristiky jednodenních návštěv, zahrnuje veškeré jednodenní návštěvy ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. n), není-li v oddíle 3 přílohy II stanoveno jinak.
Článek 5
Pilotní studie
1. Komise vypracuje program pilotních studií, které členské státy mohou provést na dobrovolném základě s cílem připravit rozvoj, tvorbu a šíření harmonizovaných tabulek pro satelitní účty cestovního ruchu a posoudit přínosy ve vztahu k nákladům na sběr údajů.
2. Komise též vypracuje program pilotních studií, které členské státy mohou provést na dobrovolném základě za účelem rozvoje systému sběru údajů zachycujících dopady cestovního ruchu na životní prostředí.
Článek 6
Kritéria kvality a zprávy
1. Členské státy zajistí kvalitu předávaných údajů.
2. Pro účely tohoto nařízení se použijí kritéria kvality stanovená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.
3. Členské státy předloží každoročně Komisi (Eurostatu) zprávu o kvalitě údajů týkajících se referenčních období v daném referenčním roce a o veškerých změnách v metodologii, které byly učiněny. Zpráva musí být předána do devíti měsíců po konci referenčního roku.
4. Na základě uplatnění kritérií hodnocení kvality uvedených v bodě 2 na údaje, na které se vztahuje toto nařízení, vymezí Komise formou prováděcích aktů pravidla pro zprávy o kvalitě a jejich strukturu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
Článek 7
Hodnotící zpráva
Do 12. srpna 2016 a poté každých pět let Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o statistikách sestavených podle tohoto nařízení, zejména o jejich významu a zátěži pro podniky.
Článek 8
Zdroje údajů
Pokud jde o základ pro sběr údajů, přijmou členské státy veškerá opatření, která považují za vhodná pro zachování kvality výsledků. Členské státy mohou vytvářet nezbytné statistické údaje s použitím kombinace těchto různých zdrojů:
a)
zjišťování, pokud se od přihlášených jednotek vyžadují aktuální, přesné a úplné údaje;
b)
jiné vhodné zdroje včetně administrativních údajů, pokud jsou vhodné s ohledem na aktuálnost a důležitost;
c)
vhodné postupy statistického odhadování.
Článek 9
Předávání údajů
1. Členské státy předávají údaje, včetně důvěrných údajů, Komisi (Eurostatu) v souladu s článkem 21 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Členské státy předávají údaje uvedené v příloze I a oddílech 1 a 3 přílohy II v podobě agregovaných tabulek v souladu s normou pro vzájemnou výměnu údajů, kterou stanoví Komise (Eurostat). Údaje se předávají nebo nahrávají elektronickými prostředky do jediného kontaktního místa pro údaje v Komisi (Eurostatu). Praktická opatření pro předávání údajů přijme Komise v podobě prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Členské státy předávají údaje uvedené v oddíle 2 přílohy II v podobě souborů mikroúdajů - přičemž každá sledovaná cesta představuje samostatný záznam v předávaném souboru údajů -, které jsou plně zkontrolovány, editovány a případně imputovány v souladu s normou pro výměnu údajů, kterou stanoví Komise (Eurostat). Údaje se předávají nebo nahrávají elektronickými prostředky do jediného kontaktního místa pro údaje v Komisi (Eurostatu). Praktická opatření pro předávání údajů přijme Komise v podobě prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
4. Členské státy předávají:
a)
roční údaje uvedené v oddílech 1 a 2 přílohy I do šesti měsíců po konci referenčního období, není-li v příloze I určeno jinak;
b)
měsíční údaje uvedené v oddíle 2 přílohy I do tří měsíců po konci referenčního období;
c)
rychlé klíčové ukazatele týkající se nocí strávených rezidenty a nerezidenty v ubytovacích zařízeních cestovního ruchu podle oddílu 2 přílohy I do osmi týdnů po konci referenčního období;
d)
údaje uvedené v oddíle 4 přílohy I do devíti měsíců po konci referenčního období, pokud se dotčený členský stát rozhodl předávat je;
e)
údaje uvedené v příloze II do šesti měsíců po konci referenčního období.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat v případě potřeby akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o změny lhůt pro předávání údajů stanovených v odstavci 4 tohoto článku za účelem zohlednění hospodářského, sociálního nebo technologického vývoje. Veškeré takové změny musí zohledňovat postupy sběru údajů uplatňované v členských státech.
6. Pro veškeré údaje požadované tímto nařízením začíná první referenční období, není-li stanoveno jinak, dnem 1. ledna 2012.
Článek 10
Metodická příručka
Komise (Eurostat) v úzké spolupráci s členskými státy vypracuje a pravidelně aktualizuje metodickou příručku, která obsahuje pokyny týkající se statistiky tvořené v souladu s tímto nařízením, včetně definic, které by měly být uplatňovány u charakteristik požadovaných údajů, a společných norem určených k zajištění kvality údajů.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 2 a čl. 9 odst. 5 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 11. srpna 2011. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 2 a čl. 9 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 2 a čl. 9 odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Zrušení
Směrnice 95/57/ES se zrušuje.
Členské státy poskytnou výsledky v souladu se směrnicí 95/57/ES pro všechna referenční období roku 2011.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 6. července 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 692/2011/EU RENDELETE
(2011. július 6.)
a turizmusra vonatkozó európai statisztikákról és a 95/57/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek történő továbbítását követően,
a rendes jogalkotási eljárással (1) összhangban,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2007. december 14-i elnökségi következtetéseiben kiemelte, hogy a turizmus milyen döntő szerepet játszik az Unióban a növekedés serkentésében és a munkahelyteremtésben, valamint felszólította a Bizottságot, a tagállamokat, a gazdasági ágazatot és az egyéb érdekelt feleket, hogy fogjanak össze a fenntartható és versenyképes európai turizmus programjának időben történő végrehajtása érdekében.
(2)
Az uniós turisztikai ágazat fontos szerepet tölt be a tagállamok gazdaságában, és a turisztikai tevékenységek révén nagy foglalkoztatási potenciált rejt magában. Versenyképességének bármilyen felméréséhez a turizmus alapos ismeretére van szükség, mind volumene, jellemzői, a látogatók profilja, mind pedig a turizmusra fordított kiadások és a tagállamok gazdasága számára nyújtott előnyök tekintetében.
(3)
A keresletnek a turisztikai szálláshelyek befogadóképességére gyakorolt szezonális hatásának felmérése, és ezáltal az állami hatóságokat és a gazdasági szereplőknek a tekintetben történő segítése érdekében, hogy megfelelőbb stratégiákat és politikát dolgozzanak ki az üdülések szezonális eloszlásának és a turisztikai tevékenységeknek a fejlesztésére, havi adatokra van szükség.
(4)
A turisztikai ágazatban tevékenykedő európai vállalkozások többsége kis- vagy középvállalkozás (kkv); stratégiai jelentőségük az európai turizmusban nem csupán gazdasági értékükre és jelentős munkahelyteremtő potenciáljukra korlátozódik. Ezek a vállalkozások - az európai régiókra oly jellemző vendégszeretet és helyi identitás megőrzésével - egyben a helyi közösségek stabilitását és jólétét is megalapozzák. Tekintettel e vállalatok méretére, figyelembe kell venni a kkv-kra nehezedő esetleges adminisztratív terheket, és küszöbrendszert kell bevezetni annak érdekében, hogy a felhasználók igényeit úgy lehessen kielégíteni, hogy mindeközben csökkenjen a statisztikai adatok szolgáltatóira, elsősorban a kkv-kra nehezedő válaszadási teher.
(5)
A turizmusra vonatkozó statisztikai információgyűjtésről szóló, 1995. november 23-i 95/57/EK tanácsi irányelv (2) hatálybalépése óta a turisztikai magatartásban tapasztalható változások, mint a rövid és az egynapos utak fokozott jelentősége, amelyek számos régióban vagy országban a turizmusból származó bevételek jelentős részét teszik ki, továbbá a nem bérelt szálláshelyek vagy a kisebb létesítményekben elérhető szálláshelyek növekvő fontossága, valamint az internetnek a turisták foglalási szokásaira és a turisztikai ágazatra gyakorolt egyre fokozódó hatása azzal jár, hogy a turisztikai statisztikákat ezekhez kell igazítani.
(6)
Annak érdekében, hogy a turizmus tagállami gazdaságokban kifejtett makroökonómiai jelentőségét a turizmus gazdaságra és munkahelyekre gyakorolt hatásait mutató turizmus-szatellitszámlák nemzetközileg elfogadott rendszere alapján fel lehessen mérni, javítani kell az ilyen adatgyűjtés - valamint amennyiben azt a Bizottság szükségesnek ítéli meg, a turizmus-szatellitszámlák céljára harmonizált táblázatok továbbításáról szóló jogalkotási javaslat előkészítésének - alapját képező, alapvető turisztikai statisztikák elérhetőségén, teljességén és átfogó jellegén. Ez a jelenleg a 95/57/EK irányelvben meghatározott jogi előírások naprakésszé tételét teszi szükségessé.
(7)
A turisztikai ágazat fontos, gazdasági és társadalmi jelentőségű kérdéseinek - kiváltképp a speciális kutatást igénylő új kérdések - elemzéséhez a Bizottságnak mikroadatokra van szüksége. Az uniós turizmus elsősorban Európán belülre irányul, így, további teher kirovása nélkül a kiutazó turizmus iránti keresletre vonatkozó, harmonizált európai statisztikákból származó mikroadatok már egy statisztikai forrást jelentenek az úti célt képező tagállam számára a beutazóturizmus iránti kereslet terén, és ezáltal elkerülhető a turistaforgalom figyelemmel kísérésének megkettőzése.
(8)
A szociálturizmus lehetővé teszi, hogy a turizmusban a lehető legtöbb ember részt vegyen, és emellett hozzájárulhat az idényjelleg leküzdéséhez, az európai állampolgárság gondolatának megerősítéséhez, valamint a regionális fejlődés előmozdításához, továbbá a sajátos helyi gazdaságok fejlődésének elősegítéséhez is. Ahhoz, hogy a Bizottság fel tudja mérni a különböző szociodemográfiai csoportok részvételét a turizmusban, valamint hogy nyomon tudja követni a szociálturizmus területén indított uniós programokat, rendszeres adatokra van szüksége ezen csoportok turizmusban történő részvételéről és turisztikai viselkedésükről.
(9)
Egy elismert uniós keretrendszer segíthet megbízható, részletes és összehasonlítható adatokat biztosítani, amelyek lehetővé teszik a turisztikai kereslet és kínálat szerkezetének és alakulásának megfelelő figyelemmel kísérését. A statisztikai adatok és metaadatok módszertana, fogalmai és programja tekintetében elengedhetetlen a kellő mértékű összehasonlíthatóság uniós szinten.
(10)
Az e rendelet referenciakeretét képező, az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a statisztikák gyűjtése a következő normáknak feleljen meg: pártatlanság, átláthatóság, megbízhatóság, tárgyszerűség, tudományos függetlenség, költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése.
(11)
Az európai statisztikák e rendelet értelmében történő készítése és közzététele során a nemzeti és uniós statisztikai hatóságok a statisztikai programbizottság által 2005. február 24-én elfogadott, az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatnak megfelelően járnak el, melyet csatoltak a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánláshoz.
(12)
A gazdasági, társadalmi és műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására az adattovábbítási határidők kiigazítása és a mellékletek - kivéve a kért adatok opcionális jellegét és a tárgy szűkítését, ahogy az a mellékletben meghatározásra került - kiigazítása céljából. A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra is, hogy a fogalommeghatározásokat a megváltozott nemzetközi fogalommeghatározásokhoz hozzáigazítsa. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során - a szakértői szintet is beleértve - megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időszerű és megfelelő átadását.
(13)
Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.
(14)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a turizmusra vonatkozó európai statisztikák szisztematikus fejlesztésére, előállítására és terjesztésére irányuló közös keretrendszer létrehozását a tagállamok nem képesek a közös statisztikai jellemzők és minőségi követelmények, valamint a módszertani átláthatóság hiánya miatt megfelelő módon megvalósítani, azonban a közös statisztikai keretrendszernek köszönhetően ezek a célok hatékonyabban valósíthatók meg uniós szinten, ezért az Európai Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.
(15)
A turisztikai ágazatban, valamint a Bizottság és az európai turisztikai statisztikák egyéb felhasználói által átadandó adatok típusában tapasztalható változások fényében a 95/57/EK irányelv rendelkezései már nem relevánsak. Mivel a vonatkozó jogszabályokat aktualizálni kell, a 95/57/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.
(16)
A közös normák használatának és összehasonlítható statisztikák előállításának biztosítására a rendelet a megfelelő eszköz.
(17)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
E rendelet közös keretrendszert hoz létre a turizmusra vonatkozó európai statisztikák rendszeres kidolgozásához, előállításához és közzétételéhez.
E célból a turisztikai keresletre és kínálatra vonatkozó, harmonizált statisztikákat a tagállamok gyűjtik, összeállítják, feldolgozzák és továbbítják.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
a) „referencia-időszak”: az az időszak, amelyre az adatok vonatkoznak;
b) „referenciaév”: egy naptári évnek megfelelő referencia-időszak;
c) „NACE Rev.2”: az Európai Unión belüli gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott, közös statisztikai osztályozása;
d) „NUTS”: a területi egységeknek az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott, közös osztályozása az Unión belüli regionális statisztikák előállítása céljából;
e) „szokásos környezet”: az a nem szükségszerűen összefüggő földrajzi terület, amelyen belül egy adott személy a mindennapi életével összefüggő tevékenységeit végzi; a következő kritériumok alapján kerül meghatározásra: a közigazgatási határok átlépése vagy a szokásos lakóhelytől való távolság, a látogatás időtartama, a látogatás gyakorisága, a látogatás célja;
f) „turizmus”: a szokásos környezetükön kívül eső, egy évnél rövidebb tartózkodás a fő úti cél helyén, bármilyen célból (üzleti tevékenység, szabadidős tevékenység vagy egyéb személyes cél), anélkül, hogy a meglátogatott helyen a látogatót lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező valamely jogalany foglalkoztatná;
g) „belföldi turizmus”: egy adott tagállam lakosai által megtett utak ugyanazon tagállamon belül;
h) „beutazóturizmus”: egy adott tagállamban olyan látogatók által tett utak, akik nem ezen tagállam lakosai;
i) „kiutazóturizmus”: egy adott tagállam lakosainak ezen tagállamon kívül tett útjai;
j) „nemzeti turizmus”: a belföldi és a kiutazóturizmus együttesen;
k) „belső turizmus”: a belföldi és a beutazóturizmus együttesen;
l) „turisztikai szálláshely”: a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendelet (7) mellékletében található fogalommeghatározás szerinti szakosodott egység, amely fizetett szolgáltatásként - melynek árára részben vagy egészben támogatás adható - átmenetiszálláshely-szolgáltatásokat kínál a NACE Rev.2. 55.1 (szállodai szolgáltatás), 55.2 (üdülési, egyéb átmenetiszálláshely-szolgáltatás) és 55.3 (kempingszolgáltatás) csoportjaiban meghatározottak szerint;
m) „nem bérelt szálláshely”: többek között a családtagok vagy barátok által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott szálláshely és saját használatú szálláshely, ideértve az időmegosztásos (time share) üzemeltetésű ingatlanokat is;
n) „egynapos utak”: adott lakosok által tett, szokásos lakóhelyükről kiinduló, szokásos környezetükön kívülre irányuló, vendégéjszakával nem járó utak.
(2) A Bizottság a 11. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosításokat fogadhat el az e cikk (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározásokra vonatkozóan, hogy hozzáigazítsa azokat a megváltozott nemzetközi fogalommeghatározásokhoz.
3. cikk
A statisztikák tárgya és a kért adatok jellemzői
(1) E rendelet alkalmazásában a tagállamoknak az alábbiakról kell adatokat továbbítaniuk a 9. cikknek megfelelően:
a)
belső turizmus, a turisztikai szálláshelyek kapacitása és kihasználtsága tekintetében az I. melléklet 1., 2. és 3. szakaszában meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban;
b)
belső turizmus, a nem bérelt szálláshelyeken töltött vendégéjszakák tekintetében, az I. melléklet 4. szakaszában meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban;
c)
nemzeti turizmus, a turisztikai kereslet tekintetében, ami kiterjed a turizmusban való részvételre, a turistautak és a látogatók jellemzőire, a II. melléklet 1. és 2. szakaszában meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban;
d)
nemzeti turizmus, a turisztikai kereslet tekintetében, ami kiterjed az egynapos utak jellemzőire a II. melléklet 3. szakaszában meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban.
(2) A gazdasági, társadalmi vagy műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében adott esetben a Bizottság a 11. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén - a kért adatok opcionális jellege és a tárgy szűkítése kivételével a mellékletekben meghatározottak szerint - kiigazításokat fogad el - ahol szükséges - a mellékletekre vonatkozóan. Az e rendelkezésben foglalt hatáskörének gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy az elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak további jelentős adminisztratív terhet a tagállamokra és a válaszadókra.
4. cikk
A megfigyelés tárgya
A megfigyelés tárgya:
a)
a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott követelmények tekintetében - az I. melléklet eltérő rendelkezéseinek hiányában - a 2. cikk (1) bekezdésének (l) pontjában meghatározott, turisztikai szálláshelyet nyújtó valamennyi létesítmény;
b)
a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelmények tekintetében a lakosok vagy nem lakosok által nem bérelt szálláshelyen töltött összes vendégéjszaka;
c)
a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában a turizmusban való részvételről szóló adatokkal kapcsolatban meghatározott követelmények tekintetében - a II. melléklet 1. szakasza eltérő rendelkezéseinek hiányában - az adott tagállam területén élő összes lakos;
d)
a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában a turistautak és a látogatók jellemzőiről szóló adatokkal kapcsolatban meghatározott követelmények tekintetében - a II. melléklet 2. szakasza eltérő rendelkezéseinek hiányában - az összes olyan turistaút, amely az adott állam lakosai szokásos környezetén kívül esik, legalább egy vendégéjszakára kiterjed, és a referencia-időszak alatt ért véget;
e)
a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában az egynapos utak jellemzőivel kapcsolatban meghatározott követelmények tekintetében a 2. cikk (1) bekezdése (n) pontjának meghatározása szerinti összes egynapos út, hacsak a II. melléklet 3. szakasza másképpen nem rendelkezik.
5. cikk
Kísérleti tanulmányok
(1) A Bizottság programot állít össze, amely a tagállamok által önkéntes alapon elkészíthető kísérleti tanulmányok számára annak érdekében, hogy előkészítsék a turizmus-szatellitszámlák harmonizált táblázatainak kidolgozását, elkészítését és terjesztését, illetve, hogy felmérjék az adatgyűjtés költségeihez viszonyított előnyöket.
(2) A Bizottság ezenkívül programot állít össze, amely a tagállamok által önkéntes alapon elkészíthető kísérleti tanulmányok számára annak érdekében, hogy kidolgozzanak egy rendszert a turizmus környezetre gyakorolt hatásait mutató adatok gyűjtésére.
6. cikk
Minőségértékelési szempontok és jelentések
(1) A tagállamok biztosítják a továbbított adatok minőségét.
(2) E rendelet alkalmazásában a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minőségértékelési szempontok követendők.
(3) A tagállamok minden évben jelentést tesznek a Bizottságnak (az Eurostatnak) a referenciaév referencia-időszakaira vonatkozó adatok minőségéről és minden módszertani változtatásról. A jelentést a referenciaév végét követő kilenc hónapon belül nyújtják be.
(4) A (2) bekezdésben említett minőségértékelési szempontoknak a rendelet hatálya alá tartozó adatokra történő alkalmazásakor a minőségi jelentések szabályait és felépítését végrehajtási jogi aktusok formájában a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
7. cikk
Értékelési jelentés
2016. augusztus 12-ig, valamint azután ötévenként a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet értelmében összeállított statisztikákról, különösen azok relevanciájáról és a vállalkozásokra rótt terhekről.
8. cikk
Adatforrások
Ami az adatgyűjtés alapját illeti, a tagállamok minden lehetséges intézkedést meghoznak az eredmények minőségének fenntartásához. A tagállamok a szükséges statisztikai adatok előállításához különböző források kombinációját használhatják:
a)
felmérések, amelyekben az adatszolgáltató egységeket időszerű, pontos és teljes adatok megadására kérik;
b)
egyéb megfelelő források, az adminisztratív adatokat is beleértve, ha azok az időszerűség és a relevancia szempontjából megfelelőek;
c)
megfelelő statisztikai becslési eljárások.
9. cikk
Adattovábbítás
(1) A tagállamok az adatokat, ideértve a bizalmas adatokat is, a 223/2009/EK rendelet 21. cikke szerint továbbítják a Bizottságnak (az Eurostatnak).
(2) A tagállamok az I. mellékletben és a II. melléklet 1. és 3. szakaszában felsorolt adatokat összevont táblázatok formájában továbbítják, amihez a Bizottság (Eurostat) által meghatározott, standardizált adatcsere-formátumot használják. Az adatokat elektronikus úton továbbítják vagy töltik fel a Bizottság (Eurostat) egypontos adatbeviteli rendszerébe. Az adattovábbításra vonatkozó gyakorlati részleteket végrehajtási aktusok formájában a Bizottság fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A tagállamok a II. melléklet 2. szakaszában felsorolt adatokat a Bizottság (Eurostat) által meghatározott, standardizált adatcsere-formátum szerint továbbítják, teljes mértékben ellenőrzött, szerkesztett és szükség szerint bevitt mikroadat-állományok formájában, ahol a továbbított adatkészletben minden egyes megfigyelt utazást egyedi bejegyzésként rögzítenek. Az adatokat elektronikus úton továbbítják vagy töltik fel a Bizottság (Eurostat) egypontos adatbeviteli rendszerébe. Az adattovábbításra vonatkozó gyakorlati részleteket végrehajtási aktusok formájában a Bizottság fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(4) A tagállamok az alábbi adatokat továbbítják:
a)
az I. mellékletben meghatározott, eltérő rendelkezések hiányában az I. melléklet 1. és 2. szakaszában felsorolt éves adatokat a referencia-időszak végét követő hat hónapon belül;
b)
az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt havi adatokat a referencia-időszak végét követő három hónapon belül;
c)
a turisztikai szálláshelyeken töltött belföldi és külföldi vendégéjszakákhoz kapcsolódó, az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt, gyorsan rendelkezésre bocsátandó kulcsmutatókat a referencia-időszak végét követő nyolc héten belül;
d)
az I. melléklet 4. szakaszában felsorolt adatokat - ha a tagállam továbbításuk mellett dönt - a referencia-időszak végét követő kilenc hónapon belül;
e)
a II. mellékletben felsorolt adatokat a referencia-időszak végét követő hat hónapon belül.
(5) A gazdasági, társadalmi és műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében adott esetben a Bizottság a 11. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e cikk (4) bekezdésben meghatározott adattovábbítási határidőkre vonatkozó módosításokat fogad el, ahol szükséges. Az ilyen módosításoknak tekintettel kell lenniük a tagállamok már létező adatgyűjtési gyakorlataira.
(6) A rendelet által előírt valamennyi adat tekintetében az első referencia-időszak - eltérő rendelkezés hiányában - 2012. január 1-jén kezdődik.
10. cikk
Módszertani kézikönyv
A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal folytatott szoros együttműködés keretében módszertani kézikönyvet állít össze, és rendszeresen aktualizálja tartalmát; amely az e rendelet szerint előállított statisztikákra vonatkozó iránymutatásokat, köztük a kért adatok jellemzőire alkalmazandó fogalommeghatározásokat és az adatminőség biztosítását célzó közös normákat is tartalmazza.
11. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2) A 2. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (2) bekezdésében és a 9. cikk (5) bekezdésében említett, Bizottságnak adott felhatalmazás a 2011. augusztus 11-től kezdődő ötéves időtartamra vonatkozik. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbinak megfelelő időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a meghosszabbítás ellen.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (2) bekezdésében, valamint a 9. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az e határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban szereplő későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényét.
(4) Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 2. cikk (2) bekezdésnek, a 3. cikk (2) bekezdésének és a 9. cikk (5) bekezdésének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha a határidő lejártát megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. A nevezett határidő az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható.
12. cikk
A bizottság
(1) A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Az említett bizottságot a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak kell tekinteni.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
13. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 95/57/EK irányelv hatályát veszti.
2011-ben a tagállamok a 95/57/EK irányelv szerint nyújtják be az eredményeket az év valamennyi referencia-időszakára.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2011. július 6-án.