PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
A TANÁCS 13/2012/EU VÉGRHAJTÁSI RENDELETE
(2012. január 6.)
az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések
(1)
A Tanács az 1676/2001/EK rendelettel (2) 2001 augusztusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi vállalattól származó behozatalokra pedig 53,3 %-os maradványvámot vetettek ki.
(2)
A Bizottság 2001 augusztusában a 2001/645/EK határozattal (3) elfogadta öt indiai gyártó kötelezettségvállalását. A kötelezettségvállalások elfogadását ezt követően 2006 márciusában visszavonta (4).
(3)
A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (5) módosította az 1676/2001/EK rendelettel elrendelt intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám ekkor 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámok hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait, melyeket a 367/2006/EK rendelet (6) részletez.
(4)
Egy újabb exportáló gyártói kérelmet követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (7) egy indiai exportőr tekintetében módosította az 1676/2001/EK rendeletet. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg a mintába fel nem vett, de együttműködő vállalatokra, és 3,5 %-os dömpingellenes vámot az érintett vállalatra vonatkozóan, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, melyről a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során bizonyosodtak meg. Mivel a vállalatra nem vonatkozott egyéni kiegyenlítő vám, az összes többi vállalatra megállapított vámot alkalmazták rá.
(5)
2007 novemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1292/2007/EK rendelettel (8) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó PET-fólia behozatalára. Ugyanez a rendelet megszüntette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot, mely a dömpingnek az egyik indiai exportáló gyártó tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott.
(6)
Az 1292/2007/EK rendelet ezenkívül - néhány vállalat kivételével - fenntartotta az intézkedések Brazíliára és Izraelre való kiterjesztését is. E tekintetben az 1292/2007/EK rendeletet legutóbb a 806/2010/EU végrehajtási rendelet (9) módosította.
(7)
Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság saját kezdeményezésére indított részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (10) módosította az e vállalatokra az 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat és a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámokat.
(8)
2011 májusában a Tanács a 469/2011/EU végrehajtási rendelettel (11) módosította az 1292/2007/EK rendeletet, és ebben kiigazította a dömpingellenes vámokat, figyelembe véve azt, hogy a 367/2006/EK rendelettel kiszabott kiegyenlítő vám 2011. március 9-én (12) lejárt.
(9)
Az új időközi felülvizsgálat kérelmezőjére, az Ester Industries Limited-re jelenleg 29,3 %-os végleges dömpingellenes vám vonatkozik.
2. Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(10)
2010 júliusában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A dömping kivizsgálására korlátozott kérelmet egy indiai exportáló gyártó, az Ester Industries Limited (a továbbiakban: Ester, vagy kérelmező) nyújtotta be. Kérelmében azt állította, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a káros dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.
3. A felülvizsgálat megindítása
(11)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. október 29-én közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
(12)
A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés megemlítette, hogy a részleges időközi felülvizsgálat - megállapításaitól függően - annak értékelésére is kiterjed, hogy szükség van-e az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében az érintett terméknek az érintett országba történő behozatala tekintetében külön nem említett exportáló gyártókra - azaz az „összes többi” indiai vállalatra - vonatkozó vám mértékének módosítására.
4. Vizsgálat
(13)
A dömping mértékére vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(14)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot az időközi részleges felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.
(15)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ.
(16)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(17)
Az e felülvizsgálatban érintett termék azonos a hatályban levő intézkedéseket elrendelő, a legutóbbi módosítás szerinti 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, azaz az Indiából származó, jelenleg az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET-) fóliával.
2. Hasonló termék
(18)
Az előző vizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is azt mutatta, hogy az Indiában gyártott és az Unióba exportált PET-fólia, az Indiában gyártott és az indiai piacon értékesített PET-fólia, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített PET-fólia azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználásuk is megegyezik.
(19)
Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
a) Rendes érték
(20)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először megvizsgálta, hogy a kérelmező által a hasonló termék független vevők számára lefolytatott belföldi értékesítései reprezentatívak-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítések összvolumenének legalább 5 százalékát.
(21)
A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, melyek az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.
(22)
Azt is megvizsgálták, hogy a kérelmező belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokra vonatkozóan a Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.
(23)
Annak vizsgálata során, hogy a reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevők számára lefolytatott nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított, tényleges belföldi áron alapult.
(24)
A többi terméktípus esetében, melyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően, a hasonló terméknek a vizsgált exportáló gyártó által rendes kereskedelmi forgalomban lefolytatott gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva, a rendes értéket a Bizottság úgy számította ki, hogy az exportált típusok - szükség esetén kiigazított - előállítási költségeihez hozzáadta az értékesítési, általános és adminisztratív költségek egy ésszerű százalékát és egy ésszerű haszonkulcsot.
b) Kiviteli ár
(25)
A 366/2006/EK rendelet elfogadását eredményező megelőző időközi felülvizsgálat során megállapították, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások a régebbi exportárakat befolyásolták, és egyben az exportőrök jövőbeli viselkedésének meghatározására alkalmatlanná tették. Mivel az Ester az érintett terméket jelentős mennyiségben értékesítette a világpiacon, az akkori időközi felülvizsgálat során a Bizottság úgy döntött, hogy az exportárat azon árak alapján kell kiszámítani, melyeket az érintett termékért a harmadik országokban ténylegesen fizettek vagy fizetniük kellett.
(26)
Emlékeztetni kell arra, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások elfogadását 2006 márciusában - vagyis a jelenlegi felülvizsgálati időszak előtt több mint három évvel - visszavonták. Ennélfogva az Ester Unióba irányuló exportjának árait a jelenlegi felülvizsgálati időszak alatt semmiféle árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem befolyásolta. Ezért az exportőrök jövőbeli viselkedésének meghatározásához ezek az árak megbízhatónak nyilváníthatók.
(27)
Mivel a kérelmező valamennyi uniós exportértékesítése közvetlenül független vevők részére történt, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
c) Összehasonlítás
(28)
A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ebből a célból - adott és indokolt esetben - megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a kérelmező által kifizetett szállítási, biztosítási, kezelési, berakodási és kapcsolódó költségekben, jutalékokban, pénzügyi költségekben és csomagolási költségekben mutatkozó különbségeket.
(29)
A kérelmező azt is közölte, hogy a megelőző időközi felülvizsgálathoz képest ma jóval többféle kémiai bevonatot kínál a vevőinek, és hogy az érintett termék különböző terméktípusokba történő besorolásánál ezt figyelembe kellene venni. A vállalat azonban nem bizonyította, hogy a különféle kémiai bevonatok érintik az árak összehasonlíthatóságát, sem pedig - és különösen - azt, hogy a vevők a kémiai bevonatok típusától függően rendszeresen eltérő árakat fizetnek a belső piacon és az Unió exportpiacán. Ezért a megelőző vizsgálatok során alkalmazott termékosztályozást fenn kell tartani, és az érvelést el kell utasítani.
(30)
A kérelmező az exportár kiigazítását is kérte a vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) által az exportot követően biztosított, export utáni kedvezmények alapján. Ebben a vonatkozásban megállapítható volt, hogy a szabályozás alapján az érintett termék exportálásakor kapott hitelt bármely áru behozatala alkalmával keletkező vámtartozás kiegyenlítésére fel lehet használni, vagy szabadon el lehet más vállalatnak adni. Emellett nincs olyan kikötés, hogy az importált árukat csak az érintett exportra kerülő áru előállításához lehet felhasználni. Az Ester nem bizonyította be, hogy a DEPB alapján az exportot követően nyújtott kedvezmény befolyásolta az árak összehasonlíthatóságát és különösen nem, hogy a vásárlók a hazai piacon a DEBP-szabályozásból származó előnyök miatt fizettek rendszeresen eltérő árakat. A kérelmet ezért a Bizottság elutasította.
(31)
A kérelmező emellett kérte az exportár kiigazítását a beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG) és az exporthitel-rendszer alapján is. E tekintetben megjegyzendő, hogy a fent említett szabályzatokhoz hasonlóan itt sincs arra vonatkozó kényszer, hogy az EPCG szerint importált árukat kizárólag az érintett exportálandó áru előállításához kell felhasználni. Másodszor: a kérelmező nem nyújtott be semmiféle bizonyítékot arra, hogy az exportált áruk árszabása és az EPCG, valamint az exporthitel-rendszer szerint kapott kedvezmények között egyértelmű kapcsolat állna fenn. Végezetül pedig az Ester nem bizonyította be, hogy e két rendszer alapján biztosított kedvezmények befolyásolták az árak összehasonlíthatóságát és különösen, hogy a vásárlók a hazai piacon az EPCG és az exporthitel-rendszer miatt fizettek rendszeresen eltérő árakat. Ezért a kérelmet el kell utasítani.
d) Dömpingkülönbözet
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság árutípusonként összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott kiviteli ár súlyozott átlagával. A (44) és (45) preambulumbekezdésben ismertetett információk közzétételét követő észrevételek nyomán a vámfizetés előtti, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 8,3 %.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(33)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(34)
A vizsgálat bebizonyította, hogy az Ester valóban hozott egy sor intézkedést a költségcsökkentés és a hatékonyság növelése érdekében. A vállalat például modernizálódott, és új feldolgozósort épített. A jelentősen megnövekedett termelés eredményeképpen lényegesen csökkentek az általános költségek. A cég nyersanyag-beszerzését is hatékonyabban végezte (közelebbi helyszínről), és ezzel a szállítási költségeket is nagymértékben csökkenteni tudta. E költségcsökkenés közvetlenül befolyásolta a dömpingkülönbözetet. A körülmények megváltozása ezért tartós jellegűnek tekinthető.
(35)
Az exportár tekintetében a vizsgálat az Ester árpolitikájának hosszabb ideje tartó, bizonyos mértékű stabilitását mutatta ki 2006 (a kötelezettségváltozások hatályon kívül helyezése) és 2010 (kevéssel a vizsgálati időszak vége előtt) között. Mivel az Ester exportárainak meghatározásához használt módszer - amint ezt a (24) és (25) preambulumbekezdés leírja - megváltozott, és a fentebb leírtaknak megfelelően az árak is stabilak lettek, az újonan kiszámított dömpingkülönbözet várhatóan tartós lesz.
(36)
A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények a közeljövőben valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolhatná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.
E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(37)
Az egyik exportáló gyártó felvetette, hogy az egész minta átlagos dömpingkülönbözetét is újra kellene számítani, amennyiben a jelenlegi időközi vizsgálat az Ester számára (amely vállalat a mintába tartozott) alacsonyabb különbözetet eredményez, mint a megelőző volt. Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a jelenlegi részleges időszaki felülvizsgálat kifejezetten a kérelmező, azaz az Ester egyedi exportőr dömpingkülönbözetének felülvizsgálatára korlátozódik. Ezért a vizsgálat a kérelmező egyedi körülményeire szorítkozott, minden idevágó és kellően dokumentált bizonyítékot figyelembe véve (14). Az ezen az alapon levont következtetések a mintában foglalt egyéb vállalatokra nem alkalmazhatók, mint ahogyan az érintett ország bármely más exportáló gyártójára sem.
(38)
Egy új átlagos dömpingkülönbözet megállapítása az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése szerint a mintában részt vett vállalatok számára e körülmények között sem jogilag nem lehetséges, sem gazdaságilag nem helyes, a következők miatt: emlékeztetni kell arra, hogy a mintában részt vevő vállalatok számára átlagos dömpingkülönbözet kiszámításához csakis akkor lehet folyamodni, ha egy adott vizsgálat keretében megállapítást nyer, hogy az exportőrök száma olyan nagy, hogy minden egyes együttműködő exportőr egyéni vizsgálata aránytalan terhet róna az intézményekre, és veszélybe sodorná a vizsgálatnak az alaprendeletben lefektetett kötelező határidőn belüli befejezését. Ez esetben a mintába beválasztott exportőrök dömpingkülönbözete alapján kiszámított súlyozott átlagkülönbözet az együttműködő, de a mintába be nem választott exportőrök dömpingkülönbözetére nézve is reprezentatív. Ez csak akkor lehet így, ha a számítást egyazon időszakra vonatkozó dömpingkülönbözetek alapján végzik el. A fentiek közül egyik feltétel sem áll fenn egy olyan részleges időközi felülvizsgálat során, amely a mintában részt vevő egyetlen cégre szorítkozik, mint a jelen vizsgálat is. Ennél fogva levonható a következtetés, hogy a jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat tényleges körülményei olyanok, hogy a 9. cikk (6) bekezdése egyértelműen nem alkalmazható.
(39)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés megállapítása, amely szerint „amennyiben a vizsgálat azzal az eredménnyel zárul, hogy a kérelmező tekintetében az intézkedéseket meg kell szüntetni vagy módosítani kell, szükségessé válhat a más indiai vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítása”, azt jelenti, hogy a vizsgálat eredményeként a vámok kijátszásának elkerülése érdekében a maradványvám emelkedhet (15). Mivel a kérelmezőre vonatkozó vámot lefelé módosítják, az eljárás megindításáról szóló értesítés említett rendelkezése nem releváns.
(40)
A (37)-(39) preambulumbekezdésben leírt okok fényében a kérelmet, amely szerint a minta átlagos dömpingkülönbözetét újra kellene számítani, el kell vetni.
(41)
A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján a kérelmezőre vonatkozó vám módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.
(42)
A kérelmező megismételte a (29) preambulumbekezdésben említett, termékosztályozással kapcsolatos kérelmét, valamint az exportár vám-visszatérítési kiigazítására irányuló kérelmét a (30) és a (31) preambulumbekezdésben leírt DEPB-, EPCG- és exporthitel-előnyök alapján. Mivel azonban semmilyen új elemet nem szolgáltatott, amely megváltoztathatta volna a Bizottság következtetéseit, e kéréseket el kellett utasítani.
(43)
A kérelmező emellett tiltakozott a FOB-paritáson lezajlott tranzakciók CIF-értéken való kiszámítási módszere ellen. A CIF-egységérték felállításakor a Bizottság a cég által kifizetett összes szállítási költséget az összes, a FOB-tranzakciókat is magukban foglaló exporttranzakcióhoz kötötte. A vállalat hangoztatta, hogy az összes szállítási költséget kizárólag a CIF-tranzakciókhoz kellett volna kötni. Ezt az érvelést elfogadták.
(44)
A kérelmező végezetül azt állította, hogy a dömpingkülönbözet meghatározásából nem zárták ki a minta összes értékesítését. Ezt az érvelést is elfogadták.
(45)
Az Ester Industries Limited által gyártott érintett termékre alkalmazandó javasolt felülvizsgált dömpingkülönbözet és dömpingellenes vám a felülvizsgálatot követően 8,3 %,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban az Ester Industries Limitedre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, India
8,3
A026”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 6-án.