PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 917/2011
ze dne 12. září 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 258/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).
(2)
Dne 31. května 2011 byla zveřejněna oprava (3) za účelem odstranění určitých tiskových chyb, zejména názvů některých čínských vyvážejících výrobců, které byly v příloze I prozatímního nařízení uvedeny nesprávně.
(3)
Po ověření určitých tvrzení, která byla obdržena po zveřejnění opravy, u nichž bylo zjištěno, že jsou oprávněná, bylo zaznamenáno, že nesprávně byly uvedeny určité jiné názvy. Správné názvy všech společností, na něž se vztahuje vážené průměrné clo, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
(4)
Připomíná se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers‘ Federation, CET) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 30 %, celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Co se týká trendů významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje týkající se období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(5)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení a na žádost dvou zúčastněných stran byla uspořádána slyšení s úředníkem pro slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(7)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
3.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(9)
Při výběru vzorku vyvážejících výrobců byla do vzorku zařazena jedna žádající „skupina“ společností vzhledem ke skutečnosti, že společný objem vývozu dvou výrobců patřících do údajné skupiny znamenal, že se podle objemu jednalo o třetího největšího vývozce na trh Unie. Tyto společnosti udávaly spojení na základě čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), v němž je stanoveno, že za osoby ve spojení se považují osoby, které „jsou právně uznanými obchodními společníky“. Šetřením bylo následně zjištěno, že tyto společnosti nebyly ve spojení v tomto smyslu, a (jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tito dva výrobci se považovali za samostatné subjekty.
(10)
Několik vyvážejících výrobců předložilo podání, v nichž se uvádělo, že by tyto společnosti měly být ze vzorku vyloučeny kvůli poskytnutí nepravdivých či zavádějících informací. Tito výrobci dále uvedli, že by vážený průměr dumpingových rozpětí měl být vypočítán bez přihlédnutí k těmto dvěma společnostem zařazeným do vzorku.
(11)
V tomto ohledu se podotýká, že informace, které tyto strany poskytly před výběrem vzorku, se pokládaly za dostatečné, aby je bylo možno považovat za strany ve spojení, a vzhledem k společnému objemu vývozu na trh Unie byly zařazeny do vzorku. Při inspekci na místě v prostorách těchto dvou společností byla otázka jejich spojení podrobně přezkoumána. Byly ověřeny informace, které společnosti poskytly k doložení svého tvrzení, že jsou ve spojení, bylo však zjištěno, že jsou nedostatečné, aby bylo možno tyto společnosti pokládat za společnosti ve spojení, na rozdíl od názoru dotčených společností na tuto záležitost. Byl proto vyvozen závěr, že tyto společnosti nelze pokládat za strany ve spojení ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93. Jelikož společnosti při šetření spolupracovaly a poskytly informace ohledně svého údajného spojení, usuzuje se, že není důvod pro jejich vyloučení ze vzorku. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(12)
I za předpokladu, že by výběr jiných společností do vzorku během šetření vedl k podstatně většímu objemu vývozu na trh Unie během období šetření, bylo by obtížné v době, která byla k dispozici, prošetřit společnosti nově zařazené do vzorku. Navzdory skutečnosti, že se ukázalo, že tyto společnosti nejsou ve spojení, vyhovuje vzorek i nadále kritériím stanoveným v základním nařízení. Poukazuje se rovněž na skutečnost, že nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že by společnosti úmyslně tvrdily, že jsou ve spojení, aby byly zařazeny do vzorku.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 5. a 6. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran tvrdila, že žádný z výrobců v Unii, kteří podpořili podnět, neposkytl odpověď na formulář pro výběr vzorku, a proto by se mělo mít za to, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Toto tvrzení zůstalo nezměněno i po poskytnutí konečných informací.
(15)
Co se týká tvrzení, že neposkytnutí odpovědí na formulář pro výběr vzorku naznačuje, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, nespolupracovali, připomíná se, že právním zástupcem všech žádajících společností bylo sdružení CET. Jak bylo vyžadováno, poskytlo sdružení CET jménem žadatelů také dodatečné informace týkající se údajů za období šetření. Jak je podrobně uvedeno v oznámení o zahájení, informace související s výběrem vzorku se požadovaly pouze od společností, které dosud neposkytly všechny potřebné informace. Z toho vyplývá, že žádající výrobci plně spolupracovali, jelikož ve fázi podání podnětu poskytli všechny potřebné informace a jejich právní zástupce v průběhu šetření jejich jménem předložil nezbytné aktualizace údajů týkajících se období šetření.
(16)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že rozdělení výrobního odvětví Unie na jednotlivé segmenty a zeměpisné pokrytí vzorku znamená, že tento vzorek není statisticky reprezentativní. V tomto ohledu se připomíná, že odvětví výroby keramických obkládaček v Unii je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 500 výrobců. Rovněž bylo zjištěno, že výrobci jsou zastoupeni ve všech třech segmentech výrobního odvětví (tj. velké, střední a malé společnosti). K tomu, aby bylo zajištěno, že v analýze újmy nepřevládají výsledky velkých společností, nýbrž že byla náležitě zohledněna situace malých společností, na něž společně připadá největší podíl výroby v Unii, usuzovalo se, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké společnosti. V rámci každého segmentu byly vybrány největší společnosti za předpokladu, že bylo možno zajistit reprezentativnost ze zeměpisného hlediska.
(17)
Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že vzorek je reprezentativní i po odstoupení polského výrobce, a že vzorek byl každopádně nedostatečně reprezentativní, pokud jde o objem prodeje na trhu Unie.
(18)
Je pravdou, že se jeden polský výrobce rozhodl ukončit spolupráci, a musel být proto ze vzorku vyloučen. Není však nezbytně nutné, aby vzorek zohledňoval přesné zeměpisné rozložení a váhu vyrábějících členských států, aby byl reprezentativní. Vzhledem ke skutečnosti, že zeměpisné rozložení je pouze jedním z činitelů, které je nutno vzít v úvahu, aby byla zajištěna reprezentativnost, takovýto přístup by nebyl z administrativního hlediska možný. Spíše postačuje, aby vzorek do značné míry odrážel podíly hlavních dotčených vyrábějících zemí. Na základě tohoto kritéria bylo zjištěno, že odstoupení polské společnosti neovlivnilo celkovou reprezentativnost vzorku. Potvrzuje se proto, že vzorek výrobců v Unii byl dostatečně reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(19)
Pokud jde o tvrzení týkající se celkové reprezentativnosti vzorku, připomíná se, že vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné, je nevyhnutelné, aby společnosti ve vzorku představovaly relativně malou část celkové výroby v Unii. V článku 17 základního nařízení je každopádně stanoveno, že šetření může být omezeno na vzorky, které jsou statisticky reprezentativní nebo které představují největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být přiměřeně přezkoumán, aniž by však byla uvedena konkrétní kvantitativní prahová hodnota, pokud jde o výši takovéhoto reprezentativního objemu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje, že vybraný vzorek je reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(20)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise nezařadila do vzorku výrobce v Unii, kteří nabízejí nízké prodejní ceny a kteří jsou usazeni v zemích, jako Polsko a Česká republika; takto získaný vzorek prý proto není reprezentativní, pokud jde o průměrné prodejní ceny výrobců v Unii.
(21)
Pokud jde o výše uvedené tvrzení, Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny vzorku výrobního odvětví Unie byly ve stejném rozmezí jako průměrné prodejní ceny ve veřejně dostupných statistikách. V každém případě, a jak je vysvětleno ve 125. bodě odůvodnění, se šetřením prokázalo, že i při zohlednění veřejně dostupných cen v případě těchto zemí by se konečná zjištění významně nezměnila.
(22)
Řada stran podala připomínky k metodice použité při výběru vzorku výrobního odvětví Unie v porovnání s výběrem vzorku čínských vývozců, který byl založen výhradně na objemu vývozu.
(23)
Co se týká různých metodik použitých při výběru vzorku výrobců v Unii na straně jedné a čínských vyvážejících výrobců na straně druhé, je nutno podotknout, že metodiky byly použity v souladu s cíli výběru vzorku. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, Komise musela posoudit situaci celého výrobního odvětví, a proto byla zvolena kritéria, která zajistí co nejreprezentativnější představu o celém odvětví. Pokud jde o čínské vývozce, považovalo se za vhodné vybrat vzorek na základě největšího objemu vývozu dotčeného výrobku, a proto byli do vzorku zařazeni největší vývozci. Podotýká se rovněž, že v článku 17 základního nařízení není stanovena povinnost vybrat oba vzorky na základě stejných kritérií. V tomto případě bylo mimoto před dokončením výběru vzorku čínských vyvážejících výrobců spolupracujícím stranám v Číně a rovněž čínským orgánům umožněno, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. S ohledem na složení vzorku byly obdrženy připomínky, nikoli však v souvislosti s jeho reprezentativností.
(24)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo jedno sdružení dovozců, že podle článku 17 základního nařízení by měly být vzorky výrobců v Unii a vyvážejících výrobců vybrány na základě stejných kritérií. Několik čínských stran po poskytnutí konečných informací nadále tvrdilo, že se při výběru příslušných vzorků jednalo o diskriminaci mezi zacházením s čínskými vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii.
(25)
V reakci na tvrzení, jež následovalo po poskytnutí konečných informací, že při výběru vzorků výrobců v Unii a vyvážejících výrobců by měla být použita stejná kritéria, se má z důvodů uvedených v 23. bodě odůvodnění za to, že vzorky mohou být vybrány na základě různých kritérií. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(26)
Pokud jde o skutečnost, že, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se reprezentativnosti vzorku, tyto strany tvrdí, že v době výběru vzorků nebyly čínské strany informovány o tom, že se pro výběr vzorků použijí různá kritéria, a proto tuto skutečnost nemohly připomínkovat.
(27)
Co se týká skutečnosti, že čínské strany nebyly o použití různých kritérií pro výběr vzorků informovány, je třeba uvést, že v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení je běžnou praxí konzultovat se stranami složení navrhovaných vzorků v případě jejich vlastní kategorie, tj. vyvážející výrobci jsou konzultováni pouze v souvislosti s navrhovaným vzorkem vyvážejících výrobců. Za těchto okolností se k tvrzení stran o nemožnosti připomínkovat použití různých kritérií pro výběr různých vzorků v době jejich výběru nepřihlédne.
(28)
Po poskytnutí konečných informací uvedla jedna ze zúčastněných stran, že tím, že Komise při výběru vzorku přihlédla k různým segmentům, byl porušen čl. 4 odst. 1 základního nařízení, podle kterého je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností.
(29)
Tvrzení, že rozdělení vzorku do tří segmentů je porušením čl. 4 odst. 1 základního nařízení, nelze uznat. Z 23. bodu odůvodnění lze vyvodit, že vybraný vzorek představoval celé výrobní odvětví Unie a nikoli pouze určitou skupinu společností, jak tvrdí dotčená strana. Kromě toho čl. 17 odst. 1 základního nařízení výslovně umožňuje použít ke zjištění újmy výběr vzorku. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo odmítnuto.
(30)
Po poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž zúčastněná strana skutečnost, že při výběru vzorku bylo zohledněno zeměpisné rozložení, přičemž tvrdila, že Unie je jednotným trhem a že podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení může být vzorek vybrán pouze na základě největšího reprezentativního objemu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se použití kritéria zeměpisného rozložení, je možné konstatovat, že se jedná o roztříštěné výrobní odvětví a že zeměpisné rozložení výrobců v členských státech slouží při posuzování reprezentativnosti společností zařazených do vzorku k tomu, aby byly zohledněny rozličné podmínky, které se mohou v Unii vyskytovat. Vzorek zahrnuje členské státy, v nichž se vyrábí přibližně 90 % výroby v Unii. Po odstoupení polské společnosti zůstala tato úroveň stále vysoká, a to přibližně na 80 %. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek reprezentoval výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(32)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že do vzorku výrobců v Unii byly vybrány pouze střední a malé společnosti, které měly údajně vyšší náklady a ceny než velké čínské společnosti.
(33)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti ze všech segmentů. Kromě toho mohou být náklady ovlivněny i jinými činiteli, než je velikost společnosti, jako jsou náklady na suroviny, odpisy nebo využití kapacity.
4. Práva stran
4.1 Důvěrná povaha jmen žadatelů a názvů společností podporujících podnět
(34)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neposkytnutí informací o totožnosti žadatele neumožňuje zúčastněným stranám uplatnit plně právo na obhajobu. Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že někteří výrobci nepožádali o nezveřejnění svých jmen, nebyla žádost o anonymitu oprávněná.
(35)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že neexistovaly důvody pro zachování důvěrnosti jmen většiny žádajících výrobců ani zastánců podnětu. Zejména tvrdila, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nejsou uvedeny žádné důkazy na podporu žádostí o důvěrný způsob zacházení. Dále tvrdila, že nedostatek informací o totožnosti společností zařazených do vzorku znamenal, že ostatní zúčastněné společnosti nemohly podat připomínky ke správnosti posouzení mikroukazatelů.
(36)
V reakci na poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž strana to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník.
(37)
Připomíná se, že článek 19 základního nařízení připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Velká většina žadatelů si přála, aby jejich totožnost nebyla zveřejněna, a poskytla dostatečné důkazy, které prokazovaly, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, mimo jiné ve formě ušlých tržeb u výrobců, kteří zveřejní svá jména. Žádost těchto společností proto útvary Komise akceptovaly.
(38)
Pokud jde o tvrzení, že někteří výrobci nepožádali o důvěrný způsob zacházení se svými jmény, je nutno podotknout, že touto skutečností není dotčeno právo ostatních společností požádat o tento důvěrný způsob zacházení, jsou-li uvedeny dostatečné důvody. Tyto žádosti byly posouzeny jednotlivě, a proto bylo tvrzení odmítnuto.
(39)
Pokud jde o to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník, je třeba poznamenat, že nedostatek odpovědí od výrobce v Unii ve spojení by v zásadě nezbytně nebránil Komisi v tom, aby došla ke spolehlivým závěrům o újmě za předpokladu, že předložené odpovědi na dotazník mohou být ověřeny. To by platilo především v případě, kdy jsou společnosti ve spojení samostatnými právnickými osobami se samostatným účetnictvím.
5. Předmět šetření: zahrnutí dovozu z Turecka
(40)
Jedna strana zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že se toto šetření mělo vztahovat i na dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(41)
Co se týká nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je nutno uvést, že v době zahájení šetření nebyly z této země k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se tohoto dovozu. Tvrzení, že Turecko mělo být zahrnuto do šetření, je proto odmítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(42)
Po uložení prozatímních opatření jedna zúčastněná strana uvedla, že v kódech KN zahrnujících dotčených výrobek, které byly uvedeny v nařízení o uložení prozatímních opatření, došlo v porovnání s oznámením o zahájení ke změnám, a dotázala se na důvody těchto rozdílů a na to, zda znamenají změnu definice výrobku.
(43)
V této souvislosti se zdůrazňuje, že rozdíly mezi kódy KN uvedenými v nařízení o uložení prozatímních opatření a kódy zmíněnými v oznámení o zahájení nesouvisí se změnou definice výrobku ani předmětu šetření. Změny nemění typy obkládaček, na něž se vztahuje šetření, nýbrž souvisí jednoduše s nutností zohlednit obecné změny v kombinované nomenklatuře, které byly stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 861/2010, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2011 (5).
(44)
Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby z definice výrobku byly vyloučeny některé keramické mozaiky. Strana tvrdila, že pokud by opatření byla uložena, ztratila by tato kategorie dotčeného výrobku na konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobkům, s nimiž je nahraditelná, a že v tomto konkrétním segmentu v žádném případě nedochází k dumpingu.
(45)
Pokud jde o toto tvrzení, odhalilo šetření, že vzhledem k tomu, že keramické mozaiky a ostatní typy keramických obkládaček mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, není revize definice výrobku odůvodněná. Co se týká tvrzení o neexistenci dumpingu v tomto segmentu, které nebylo podloženo žádnými důkazy, musí analýza dumpingu a újmy odrážet situaci pro dotčený výrobek jako celek. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(46)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci dalších připomínek týkajících se dotčeného a obdobného výrobku se potvrzuje 25. až 32. bod odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(47)
Jelikož ohledně zacházení jako v tržním hospodářství nebyly předloženy žádné další připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(48)
Co se týká rozhodnutí o přiznání či nepřiznání individuálního zacházení jednotlivým společnostem, nebyly obdrženy žádné připomínky.
(49)
Dva dovozci však zpochybnili platnost celé analýzy Komise týkající se individuálního zacházení a tvrdili, že Unie prostřednictvím programu strukturálních fondů každoročně poskytuje subvence.
(50)
V této souvislosti se podotýká, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví podmínky, které je nutno splnit, aby bylo možno využít statusu individuálního zacházení. Údajná existence subvencí v Unii není pro účely tohoto posouzení důležitá. Toto tvrzení je proto odmítnuto a jsou zachovány závěry uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osm spolupracujících vyvážejících výrobců. Bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování bude provedeno u jednoho vyvážejícího výrobce, skupiny Kito, jelikož jeho provedení neznamenalo příliš velké zatížení. Na tuto skupinu připadal zdaleka největší objem vývozu z osmi výrobců žádajících o individuální zjišťování.
(52)
Tato skupina požádala o individuální zacházení. Po přezkoumání této žádosti bylo nejprve navrženo, že skupině Kito bude přiznáno individuální zacházení, jelikož nebyly zjištěny žádné důvody, proč by této skupině nemělo být individuální zacházení přiznáno.
(53)
Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že čl. 17 odst. 3 základního nařízení neumožňuje, aby v případě, kdy byly obdrženy četné žádosti, byl počet žádostí o individuální zjišťování omezen. Žadatel tvrdil, že tento názor je podložen celou řadou předchozích antidumpingových šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že srovnávacím kritériem v čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro posouzení žádosti o individuální zjišťování je, zda by tato zjišťování znamenala příliš velké zatížení a bránila by včasnému ukončení šetření. V tomto šetření, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, neznamenalo provedení individuálního zjišťování u jedné z osmi žádostí příliš velké zatížení. Pokud jde o předchozí šetření, která zahrnovala žádosti o individuální zacházení, je třeba poznamenat, že rozsah zatížení u těchto žádostí a potřeba včasného ukončení šetření musí být posouzeny individuálně. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení žadatele odmítají.
(54)
Po poskytnutí konečných informací byly předloženy informace a důkazy o tom, že skupina Kito nemusela zveřejnit všechny společnosti ve spojení se skupinou, s tím závěrem, že zjištění týkající se skupiny mohou být neúplná. Skupina dostala příležitost, aby se k těmto informacím vyjádřila, a byla informována o tom, že může být uplatněn článek 18 základního nařízení. Ve své odpovědi skupina potvrdila, že v odpovědi na antidumpingový dotazník skutečně nezveřejnila dvě společnosti ve spojení, avšak uvedla, že vzhledem k tomu, že se jednalo o pouhé nedopatření bez jakýchkoliv důsledků, jelikož se tyto společnosti nepodílely na výrobě ani obchodním využití dotčeného výrobku, by tato skutečnost neměla zjištění nikterak ovlivnit. Nicméně skutečnost, že existence těchto dvou společností nebyla zveřejněna, neumožnila řádné posouzení a ověření činností skupiny v souvislosti s dotčeným výrobkem. Za těchto okolností je vyvozen závěr, že skupina neposkytla nezbytné informace v příslušné lhůtě, a zjištění týkající se společnosti tedy vycházejí z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Běžná hodnota
4.1 Volba srovnatelné země
(55)
Dva dovozci vznesli námitku proti volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako srovnatelné země a uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí kvůli nevýznamné vlastní výrobě a nekonkurenceschopnosti na světovém trhu. Tito dovozci dále uvedli, že USA byly vybrány nepřiměřeně, a tvrdili, že neexistence alternativních srovnatelných zemí byla zapříčiněna nepatřičným tlakem, jenž sdružení výrobců v Unii vyvíjelo na výrobce z jiných možných srovnatelných zemí s cílem odradit je od případné spolupráce. Dva dovozci tvrdili, že Komise nevzala v úvahu informace z řady možných spolupracujících zemí a že nebyly posouzeny veřejně dostupné údaje vnitrostátních či nadnárodních sdružení výrobců ve třetích zemích.
(56)
Pokud jde o poslední tvrzení, připomíná se, že k provedení šetření týkajícího se úrovně dumpingu jsou zapotřebí informace konkrétních společností. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(57)
Co se týká tvrzení ohledně nepatřičného tlaku ze strany sdružení výrobců v Unii s cílem odradit od spolupráce, podotýká se, že nebyly předloženy žádné důkazy. Tyto připomínky nebylo proto možno vzít v potaz.
(58)
Tito dovozci dále tvrdili, že roční objem výroby keramických obkládaček v USA činil přibližně 60 milionů m2 ročně, a nikoli 600 milionů m2, jak bylo uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato informace byla ověřena a bylo zjištěno, že je správná.
(59)
Co se týká vhodnosti USA jako srovnatelné země na základě podstatně nižšího objemu výroby, je nutno zdůraznit, že trh v USA je vysoce konkurenční - existuje řada místních výrobních podniků a dovážené množství je značné. Jak je mimoto zmíněno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistují žádné důkazy o necelních překážkách, které by významně bránily hospodářské soutěži na trhu. Za této situace se navzdory nižšímu objemu výroby nezměnil celkový závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí.
(60)
Dva dovozci tvrdili, že jednotkové prodejní ceny obkládaček vyráběných v USA na domácím trhu USA jsou mnohem vyšší než na trhu Unie a při srovnání s vývozními cenami to znamená existenci dumpingu. Bylo zjištěno, že toto tvrzení není pro účely tohoto řízení relevantní, jelikož jakákoli taková tvrzení za předpokladu, že pro ně existují důkazy prima facie, mohou být důkladně posouzena pouze ve zvláštním antidumpingovém řízení týkajícím se USA. Toto tvrzení se proto nebralo v úvahu.
(61)
Tito dovozci dále uvedli, že spolupracující výrobce v USA je ve vlastnictví výrobců v Unii či je k nim přidružen, a šetření bylo tudíž chybné, jelikož získané údaje nebyly nezávislé.
(62)
Připomíná se, že údaje, které poskytl spolupracující výrobce v USA, byly ověřeny na místě. Bylo tudíž shledáno, že toto tvrzení je neopodstatněné, a nebylo k němu přihlédnuto.
(63)
Tito dovozci mimoto uvedli, že objem vývozu z USA byl omezený. Toto tvrzení se pro účely výběru srovnatelné země pokládalo za nepodstatné, jelikož se údaje ze srovnatelné země používají k určení běžné hodnoty, a nikoli vývozních cen. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(64)
Titíž dovozci rovněž tvrdili, že nezveřejnění údajů o totožnosti, objemu, hodnotě a jakosti výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi není opodstatněné. Připomíná se, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi požádal o důvěrný způsob zacházení kvůli obavě z odvetných obchodních opatření a bylo shledáno, že tato žádost je opodstatněná. Mimoto nelze vyloučit, že by poskytnutí údajů, které požadovali dovozci, a to i formou rozpětí, mohlo vést k zjištění totožnosti výrobce ve srovnatelné zemi. Žádosti dovozců nebylo proto vyhověno.
(65)
Po poskytnutí konečných informací zopakovali dva výše uvedení dovozci řadu svých výše uvedených tvrzení, aniž by však předložili další důkazy. Za těchto okolností se jejich tvrzení znovu odmítají.
(66)
Mimoto tito dva dovozci také tvrdili, že vzhledem k tomu, že spolupracující výrobce v USA je údajně ovládán výrobcem v Unii, je výběr této společnosti z USA coby vhodného výrobce ve srovnatelné zemi chybný. Zejména pak tvrdili, že společnost z USA není ekonomicky nezávislá, a nemůže tedy sloužit jako srovnávací kritérium pro dumping. Jako opodstatnění svého tvrzení citují dovozci čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrtý pododstavec základního nařízení. V reakci na toto tvrzení je především třeba konstatovat, že (jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v níže uvedeném 69. bodě odůvodnění) spolupracující výrobce v USA požádal o anonymitu a této jeho žádosti bylo vyhověno. Za těchto okolností nelze potvrdit ani popřít, zda mezi společností z USA a výrobcem v Unii existuje spojení. Je však třeba poznamenat, že výše uvedená ustanovení základního nařízení se týkají toho, jak mají být posuzovány ceny společnosti, které se týká šetření, při prodeji straně ve spojení. Tato ustanovení se netýkají otázky možného spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(67)
Po poskytnutí konečných informací předložilo sdružení dovozců několik tvrzení. Za prvé sdružení tvrdilo, že údajně malý objem prodeje výrobců v USA na jejich domácím trhu v porovnání s čínským vývozem do Unie znamená, že USA nejsou vhodným trhem srovnatelné země. V tomto ohledu se při posuzování možných srovnatelných zemí mimo jiné coby jeden z prvků posuzovala úroveň hospodářské soutěže v těchto zemích. Podobné úrovně domácího prodeje domácího výrobního odvětví a dovozu ze země, které se týká šetření, není předpokladem pro to, aby byla země považována za vhodnou srovnatelnou zemi. V souvislosti s těmito tvrzeními byl pro účely tohoto šetření, a jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, trh USA shledán dostatečně konkurenčním, aby byl vhodnou volbou. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(68)
Sdružení dovozců rovněž tvrdilo, že nemělo za to, že by skutečnost, že dovoz na trh USA je významný, byla pro volbu USA jako srovnatelné země důležitá. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že úroveň dovozu je skutečně jedním z důležitých činitelů posuzovaných při výběru vhodné srovnatelné země. Kombinace domácí výroby a velkého objemu dovozu přispívá ke konkurenčnímu trhu, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(69)
Sdružení dovozců se rovněž dotazovalo, jaké důkazy byly předloženy spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi k doložení rizika odvetných obchodních opatření, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění. V tomto ohledu poukázala společnost z USA na to, že na trhu USA soutěží o stejné odběratele s celou řadou čínských vyvážejících výrobců keramických obkládaček. Společnost z USA uvedla, že v případě odhalení její totožnosti by se za těchto okolností obávala odvetných obchodních opatření. V souvislosti s důkazy předloženými za účelem doložení rizika odvetných obchodních opatření je třeba poznamenat, že možné riziko vyplývající ze skutečnosti, že společnost USA a čínští vyvážející výrobci působící na trhu USA spolu soutěží o stejné odběratele, bylo shledáno věrohodným. Za těchto okolností byla žádost společnosti o anonymitu přijata.
(70)
Sdružení rovněž uvedlo, že vzhledem k tomu, že průměrná domácí prodejní cena keramických obkládaček vyráběných na domácím trhu byla v USA údajně několikrát vyšší než cena dovozu z Unie do Číny, není výrobek z USA „obdobným výrobkem“ k dováženému výrobku z Číny. V tomto ohledu není skutečnost, že se tyto dvě ceny liší, důvodem se domnívat, že výrobek z USA není obdobným výrobkem k dotčenému výrobku. Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA mají mimo jiné stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní použití. Za těchto okolností se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Tvrzení sdružení se proto odmítá.
(71)
Sdružení také vzneslo otázku, proč v situaci, kdy jiné třetí země kromě USA nespolupracovaly, nebyla za vhodnou srovnatelnou zemi vybrána Unie. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem k tomu, že USA byly shledány vhodnou srovnatelnou zemí, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, nebylo zapotřebí posuzovat jiné možné vhodné trhy. Toto tvrzení sdružení je proto odmítnuto.
(72)
Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že volba USA jako srovnatelné země byla vhodná a přiměřená v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a je potvrzen 45. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Určení běžné hodnoty
(73)
Dva dovozci uvedli, že bez informací o objemu výroby výrobce v USA nemohou zúčastněné strany ověřit, zda by kvůli úsporám z rozsahu mohl existovat významný rozdíl ve výrobních nákladech výrobce v USA v porovnání s náklady čínských výrobců zařazených do vzorku, kteří vyrábějí ročně více než 10 milionů m2 keramických obkládaček. Tito dovozci dále tvrdili, že objem výroby výrobce ve srovnatelné zemi a objem výroby čínských výrobců není srovnatelný vzhledem k nižšímu objemu výroby výrobce ve srovnatelné zemi či ve srovnatelné zemi. Připomíná se, že objem výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi je důvěrným údajem, a nelze jej tedy zveřejnit. Taktéž se připomíná, že čínské výrobní odvětví je vysoce roztříštěné a skládá se převážně z malých a středních podniků. Tato tvrzení se proto považovala za neopodstatněná.
(74)
Tito dovozci uvedli, že vzhledem ke skutečnosti, že se v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě cen „jiných prodejců nebo výrobců“, bylo určení běžné hodnoty na základě údajů jediné společnosti chybné.
(75)
V této souvislosti se připomíná, že se toto řízení týká dovozu ze země bez tržního hospodářství, pro niž je nutno běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(76)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo sdružení dovozců, že mělo za to, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi nemůže být založena na údajích poskytnutých jedinou společností. Toto tvrzení však bylo z důvodů uvedených v 75. bodě odůvodnění odmítnuto.
(77)
Tito dovozci taktéž tvrdili, že výrobek výrobce ze srovnatelné země není reprezentativní, jelikož je určen výhradně pro segment trhu s drahými výrobky. Jelikož bylo vyhověno žádosti o důvěrný způsob zacházení s údaji výrobce ve srovnatelné zemi, není toto tvrzení popřeno ani odmítnuto. I kdyby bylo toto tvrzení pravdivé, byly (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) provedeny úpravy početně zjištěné běžné hodnoty, pokud byly odůvodněné, s cílem zohlednit všechny typy obkládaček, včetně označení při dalším prodeji. Bylo proto zjištěno, že toto tvrzení není opodstatněné, a bylo tudíž odmítnuto.
4.3 Vývozní cena
(78)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že prodej některých typů keramických obkládaček do Unie během období šetření byl útvary Komise chybně zařazen a že dumpingové rozpětí společnosti by mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. V tomto ohledu bylo při inspekci v prostorách společnosti zjištěno, že společnost špatně zařadila některé keramické obkládačky, a společnost o tom byla informována. Tyto obkládačky byly následně správně zařazeny pro účely provedení přesného výpočtu dumpingu. Za těchto okolností se tvrzení společnosti odmítá.
(79)
Po poskytnutí konečných informací tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že některé vývozní prodejní transakce do Unie během období šetření nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti zohledněny. V tomto ohledu bylo zjištěno, že tyto transakce nebyly zohledněny, jelikož na faktuře bylo uvedeno pozdější datum než konec období šetření. Za těchto okolností bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(80)
Jelikož s ohledem na vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Srovnání
(81)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(82)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF měla být zohledněna skutečnost, že se vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Bylo shledáno, že toto tvrzení je oprávněné, a následně byly hodnoty CIF pro tohoto vývozce přepočítány. Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že tento přepočet vývozních cen neměl být proveden, jelikož informace poskytnuté obchodníky, kteří nejsou ve spojení, nebyly spolehlivé vzhledem k tomu, že informace předložilo údajně pouze několik obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce. V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni obchodníci, kteří nejsou ve spojení, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce, předložili informace o cenách. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(83)
Další vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF nebyly náležitě zohledněny náklady na pojištění. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF u tohoto vývozce byly odpovídajícím způsobem opraveny.
(84)
Jedna skupina vyvážejících společností tvrdila, že náklady na pojištění zahrnuté v jejích hodnotách CIF byly vypočítány chybně. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF byly proto přepočítány. Mimoto bylo zjištěno, že u jedné společnosti ve skupině nebyly při určování hodnoty ze závodu zohledněny náklady na manipulaci. Toto bylo rovněž napraveno.
(85)
Dva dovozci uvedli, že výpočet vývozních cen měl zohledňovat vývoj směnného kurzu USD v období šetření. Připomíná se však, že podle běžné praxe Komise se při přepočtu měny v průběhu období šetření použily měsíční směnné kurzy, takže vývoj směnného kurzu během období šetření byl zohledněn.
(86)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že jelikož byla běžná hodnota založena na údajích od jediného výrobce ve srovnatelné zemi, a následně nemohly být z důvodů zachování důvěrnosti zveřejněny přesné údaje, je nezbytné zajistit, aby byly ve vhodných případech provedeny úpravy k zajištění srovnatelnosti výrobku pro účely výpočtů dumpingu. V tomto ohledu byly, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě potřeby provedeny úpravy, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou.
(87)
Po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vývozci, že spolupracující výrobce v USA zásobuje výlučně sektor s drahými keramickými obkládačkami, zatímco čínští vyvážející výrobci zásobují sektor s nízkými cenami. V rámci zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou tito dovozci tvrdili, že jim nebyly poskytnuty údaje o nezbytných úpravách podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že úpravy, které byly provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání, jsou vysvětleny v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Dumpingová rozpětí u spolupracujících vývozců zařazených do vzorku
(88)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením u spolupracujících výrobců zařazených do vzorku s přihlédnutím ke všem výše uvedeným připomínkám činí:
Název společnosti/skupiny
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Skupina Xinruncheng
29,3 %
Skupina Wonderful
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6 Dumpingová rozpětí u všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(89)
V důsledku změn ve výpočtu dumpingových rozpětí (jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění) činí vážený průměr dumpingových rozpětí výrobců zařazených do vzorku, který je založen na dumpingových rozpětích u čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 30,6 %. V této souvislosti se podotýká, že pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí vypočteno způsobem popsaným v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 první větou základního nařízení bylo toto dumpingové rozpětí použito k výpočtu váženého průměru dumpingových rozpětí stran zařazených do vzorku uplatněného na spolupracující vývozce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Mimoto vzhledem ke skutečnosti, že společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a že bylo zjištěno, že její rozhodnutí o vývozním prodeji podléhají výrazným státním zásahům, mělo by být clo uložené na dovozy společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd stejné jako clo použitelné na dovozy spolupracujících vývozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(90)
Pokud jde o způsob výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, která byla, jak bylo zmíněno, spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jemuž však nebylo přiznáno individuální zacházení, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odkaz ve zmíněném bodě odůvodnění na 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení by se měl vztahovat na 62. bod odůvodnění.
4.7 Dumpingové rozpětí u společnosti žádající o individuální zjišťování
(91)
U společnosti uvedené v 51. až 54. bodě odůvodnění, u níž bylo provedeno individuální zjišťování, se použije s ohledem na použití článku 18 základního nařízení celostátní dumpingové rozpětí.
4.8 Dumpingová rozpětí u všech ostatních nespolupracujících vyvážejících výrobců
(92)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 66. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(93)
S přihlédnutím k připomínkám, které byly uvedeny v 81. až 85. bodě odůvodnění, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 69,7 %.
4.9 Podání týkající se seznamu spolupracujících vývozců
(94)
Byla obdržena řada tvrzení, že se v případě 13 vyvážejících výrobců využívajících vážené prozatímní clo podle prozatímního nařízení, uvedených v jeho příloze, jedná pouze o obchodníky, a nikoli výrobce, a proto by v této příloze neměli být uvedeni.
(95)
Po dalším zkoumání bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou pravdivá v případě pěti společností. Tyto společnosti byly informovány o záměru vyškrtnout je z příslušné přílohy a bylo jim umožněno se k tomu vyjádřit. Tři z těchto společností nepodaly žádné další připomínky, zatímco dvě společnosti předložily v této záležitosti další tvrzení. Tato další tvrzení neobsahovala dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že tyto společnosti jsou ve skutečnosti vyvážejícími výrobci dotčeného výrobku, a byla proto odmítnuta. Těchto pět společností bylo vyškrtnuto ze seznamu společností využívajících vážené průměrné konečné clo.
4.10 Události, které nastaly po období šetření
(96)
Po zveřejnění prozatímních zjištění se kvůli změnám ve vlastnické struktuře údajně přerušil vztah dvou spolupracujících vyvážejících výrobců v rámci skupiny. Jedna z těchto společností proto požádala o individuální clo nezávislé na clu druhé společnosti.
(97)
Podle poskytnutých informací se zdá, že se po období šetření vztahy těchto dvou společností přerušily. Dopad tohoto údajného rozdělení ve struktuře skupiny a rovněž žádost jedné ze společností o individuální celní sazbu bude nutno podrobně přezkoumat. Pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v příhodném čase v souladu se základním nařízením. Za této situace je žádost společnosti o stanovení individuálního cla v tomto šetření odmítnuta.
(98)
Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že pro jednoho z vyvážejících výrobců ve spojení uvedených v 97. bodu odůvodnění by mělo platit individuální clo, které by bylo vypočtené pro něj, jelikož existovaly důkazy o tom, že jeho dumping byl na vyšší úrovni než u druhého vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu by mělo být poznamenáno, že pro vyvážející výrobce, kteří byli během období šetření ve spojení, by nevypočtení jednoho váženého průměru dumpingových rozpětí a cla pro tyto společnosti ponechalo prostor pro obcházení cel ze strany vyvážejícího výrobce, na něhož se vztahuje vyšší clo. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že oba vyvážející výrobci dotčení tímto šetřením byli během období šetření ve spojení, neexistují důvody pro stanovení individuálních cel pro každého z nich. Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v souladu se základním nařízením. Za těchto okolností se tvrzení žadatele odmítá.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Jelikož ohledně výroby v Unii a výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani nová zjištění, potvrzují se závěry v 68. až 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.1 Spotřeba Unie
(100)
Jelikož ohledně spotřeby Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry v 71. a 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z Číny
(101)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila analýzu dovozu a tvrdila, že v podnětu i v prozatímním nařízení chyběly údaje o objemu dovozu a že míra v m2 je jednotkou plochy, a nikoli objemu.
(102)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že vývoj ceny a objemu dovozu z Číny jednoduše ukazuje běžné výkyvy v obchodu, a nemůže být proto náznakem chování čínských vývozců, pokud jde o dumping.
(103)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zpochybnila spolehlivost statistických údajů Eurostatu a uvedla, že skutečné čínské dovozní ceny jsou vyšší, a jsou tudíž srovnatelné s dovozními cenami z ostatních třetích zemí. Dále tvrdila, že tato skutečnost by měla dopad na zjištěná dumpingová rozpětí.
(104)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že se její analýza statistik Eurostatu s ohledem na podíl na trhu a dovozní cenu mírně lišila od analýz uvedených v prozatímním nařízení a že by tato zjištění měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(105)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že útvary Komise nezohlednily zvýšení cen čínského dovozu po období šetření, v roce 2010.
(106)
Pokud jde o tvrzení týkající se použité měrné jednotky k určení objemu dovozu, výraz „objem“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení se vztahuje na „množství“, nikoli na „krychlový objem“. Pro každý výrobek je nutno použít nejreprezentativnější měrnou jednotku. Pokud jde o dotčený výrobek, hospodářské subjekty na světovém trhu používají důsledně metry čtvereční (m2). Tato jednotka byla proto považována za nejvhodnější pro účely tohoto šetření a tvrzení v tomto ohledu bylo odmítnuto.
(107)
Co se týká vývoje ceny a objemu dovozu z Číny, je pravdou, že rozdíly jsou omezené, vezmou-li se v úvahu absolutní hodnoty. Čínský dovoz se v posuzovaném období snížil o 3 %. Závěr ohledně objemu čínského dovozu je však nutno posoudit v kontextu celkového poklesu spotřeby na trhu Unie. Skutečnost, že čínský dovoz v tomto období klesl pouze o 3 %, zatímco se celková spotřeba snížila o 29 %, měla jednoznačně dopad na jeho přítomnost na trhu Unie. Udržení stálého dovozu tudíž čínskému dovozu umožnilo získat podíl na trhu v době, kdy ostatní hospodářské subjekty ztrácely.
(108)
Pokud jde o vývoj čínských cen, průměrné dovozní ceny uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházely ze statistických údajů Eurostatu. Byly vzneseny dotazy týkající se přesnosti průměrných dovozních cen do některých členských států, avšak nebyly potvrzeny žádné změny úředních statistik. V každém případě se připomíná, že údaje Eurostatu byly použity pouze ke stanovení obecných trendů a že i kdyby čínské dovozní ceny měly být upraveny směrem nahoru, celkový obraz o újmě by zůstal nezměněn, tj. s vysokými rozpětími pro cenové podbízení a prodej pod cenou. V těchto souvislostech je třeba poznamenat, že pro výpočet rozpětí újmy a dumpingových rozpětí nebyly údaje Eurostatu použity. K určení úrovně rozpětí byly použity pouze ověřené údaje od navštívených společností. I kdyby tedy byly zjištěny nesrovnalosti ve statistických údajích, nemělo by to žádný dopad na úroveň rozpětí, která byla zveřejněna.
(109)
Pokud jde o tvrzení, že útvary Komise nezohlednily údaje Eurostatu z roku 2010, nelze toto tvrzení uznat, jelikož hodnota za období šetření zahrnovala první čtvrtletí roku 2010. V souvislosti s druhým až čtvrtým čtvrtletím roku 2010 je třeba poznamenat, že tyto údaje se týkají období po období šetření, k němuž by se nemělo přihlížet. Kromě toho, i kdyby tyto údaje zohledněny byly, z dovozních statistik vyplývá, že se zvýšily také dovozní ceny ze třetích zemí, což poukazuje na to, že se jednalo o obecný trend a nikoli o jev týkající se pouze čínského dovozu.
3. Cenové podbízení
(110)
Připomíná se, že v prozatímní fázi bylo (jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) cenové podbízení stanoveno jako vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnané podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(111)
Jedna strana tvrdila, že výpočty vývozní ceny, které byly stranám poskytnuty, neodpovídají vysvětlení podanému v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po ověření se potvrzuje, že se v daném bodě odůvodnění jednalo o chybu v textu. V prozatímní fázi byla úprava o obchodní úroveň provedena u prodejních cen ze závodu účtovaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a ve výpočtu průměrné vývozní ceny nebyla provedena úprava o náklady po dovozu. V konečné fázi byly ceny CIF vyvážejících výrobců z dotčené země na hranice Unie upraveny o stávající cla a náklady po dovozu (náklady vzniklé v přístavu Unie s ohledem na dovoz, dopravu a uskladnění před dalším prodejem dovozci), a to na základě informací, které poskytli spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení.
(112)
Jiná strana tvrdila, že by po úpravě směrem dolů k zohlednění nákladů na distribuci/marketing měly být ceny podobné cenám čínského vývozu. Prozatímní výpočet však již zahrnoval tyto úpravy. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo proto odmítnuto.
(113)
Šetření zjistilo úrovně cenového podbízení v rozmezí od 43,2 % do 55,7 %, což se mírně liší od úrovní zjištěných v prozatímní fázi (viz 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Důvodem změny je výpočet nové hodnoty CIF pro vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 83. až 85. bodě odůvodnění, a výpočet individuální vývozní ceny CIF pro vyvážejícího výrobce, skupinu Kito, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(114)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Makroekonomické ukazatele
5.1.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(115)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a vytížení kapacity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Jelikož ohledně objemu prodeje a podílu na trhu nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 86. a 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.3 Zaměstnanost a produktivita
(117)
Jelikož ohledně zaměstnanosti a produktivity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 88. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(118)
Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 88. až 93 bodě odůvodnění. Potvrzuje se, že veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu se proto potvrzuje, že dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze považovat za zanedbatelný.
5.2 Mikroekonomické ukazatele
5.2.1 Zásoby
(119)
Jedna strana zpochybnila správnost údajů uvedených v 93. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že hodnota zásob jako procento výroby byla během celého posuzovaného období podstatně nižší, než jak bylo uvedeno v tabulce 10 téhož nařízení. Tyto výpočty byly přezkoumány a bylo zjištěno, že chybně vypočteny byly pouze procentní údaje pro rok 2009 a období šetření a že v těchto obdobích bylo procento zásob ve skutečnosti mírně vyšší, než bylo uvedeno dříve. Správná verze tohoto výpočtu je uvedena v tabulce 1 tohoto nařízení.
(120)
Tatáž strana uvedla, že pokud by bylo výrobní odvětví Unie přinuceno zvýšit úroveň zásob až na šest měsíců výroby, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovalo by procento zásob 50 % celkové výroby místo 59 %, jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení.
(121)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že analýzy uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se doplňovaly, nebyly však totožné. První analýza ukazovala procento zásob společností zařazených do vzorku (vyjádřených v metrech čtverečních) v porovnání s výrobou společností zařazených do vzorku (rovněž vyjádřenou v metrech čtverečních) (v období šetření 61 %). Druhá analýza, která se rovněž týkala společností zařazených do vzorku, ukazovala počet měsíců výroby uložené na skladě ve vztahu k dvanácti měsícům v roce (v období šetření 50 %).
(122)
Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2007 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 61 % celkové roční výroby). V tabulce 1 je uveden objem zásob rovněž ve formě počtu měsíců z celkové roční výroby.
(123)
Tabulka 1
Zásoby
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Počet měsíců výroby na skladě v porovnání s celkovou roční výrobou
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Procento měsíců výroby na skladě (základ 12 měsíců)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
5.2.2 Prodejní ceny
(125)
Jedna zúčastněná strana (jak již bylo zmíněno v 20. bodě odůvodnění) zpochybnila zjištění uvedená v 96. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že Komise do určení jednotkové ceny v Unii nezahrnula výrobce v Polsku a České republice a že se tyto údaje neshodují se skutečnými veřejně dostupnými údaji.
(126)
Pokud jde o toto tvrzení, byla provedena simulace s použitím prodejních cen zaznamenaných v Polsku, na něž připadá přibližně 10 % celkové výroby v Unii. Pro Českou republiku, jejíž výroba představuje méně než 3 % celkové výroby v Unii, nebyla simulace provedena. Tato simulace prokázala, že i při zohlednění polských cen se konečná zjištění významně nezmění. V souladu se svou metodikou vypočítala Komise prodejní ceny výrobního odvětví Unie po provedení příslušných úprav s cílem získat ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli, aby byla zajištěna srovnatelnost s čínskými prodejními cenami.
(127)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že argumentace v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení objasňující, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno prodávat menší množství a širší sortiment, nebyla správná, jelikož výrobní odvětví Unie by v tomto případě údajně přišlo o mnohem větší podíl na trhu než jen o 2 %.
(128)
Je třeba poznamenat, že zaměření se na prodej menších sérií neznamená nutně úbytek většího podílu na trhu. Za prvé, výrobní odvětví Unie nebylo zcela vytěsněno z trhu pro větší, homogenní série výrobku, a to i přesto, že tlak levného čínského dovozu je v tomto odvětví obzvláště silný. Za druhé, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat přítomnost na celém trhu stlačením prodejních cen a výrobou dražší sortimentní skladby, což vedlo k poklesu ziskovosti, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nepřišlo o větší podíl na trhu, proto vysvětluje rozhodnutí zachovat přítomnost na trhu navzdory cenovému tlaku ze strany Číny.
5.2.3 Ziskovost, peněžní tok, návratnosti investic a mzdy
(129)
Jedna strana tvrdila, že mezi velkými a malými společnostmi existují velké rozdíly v ziskovosti. Uvádělo se proto, že se průměrný zisk musí považovat za nereprezentativní, jelikož vzorek obsahoval údaje pouze jedné velké společnosti.
(130)
Jiná strana uvedla, že finanční situace velkých výrobců v Unii je dobrá. Tatáž strana tvrdila, že jelikož neexistují žádné ztráty, a to ani v případě, že se k průměrnému ziskovému rozpětí výrobního odvětví Unie připočítají malé společnosti, jak je uvedeno v 101. bodě odůvodnění a tabulce 12 prozatímního nařízení, nelze prokázat celkovou újmu.
(131)
Je nutno uvést, že aby byla zajištěna konzistentnost zjištění s reprezentativností vzorku, byly všechny ukazatele újmy (včetně zisku) zváženy na základě podílu každého segmentu na celkové výrobě Unie. Na druhou stranu se potvrzuje reprezentativnost velké společnosti, pokud jde o segment větších podniků. Celkové ukazatele odvozené z analýzy společností zařazených do vzorku jsou proto reprezentativní s ohledem na situaci celého výrobního odvětví Unie, a výše uvedené tvrzení bylo nutno odmítnout.
(132)
S ohledem na tvrzení, že velkým podnikům nebyla způsobena žádná újma, je třeba uvést, že podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností. Jak již bylo zmíněno ve 130. bodě odůvodnění, skutečnost, že v období šetření nebyly zaznamenány žádné ztráty, sama o sobě neznamená, že nedošlo k újmě.
5.2.4 Výrobní náklady
(133)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr, že v důsledku navýšení zásob a změny sortimentní skladby se výrobní náklady výrobního odvětví Unie zvýšily o 14 %. Podle této strany není tento závěr pravdivý, jelikož výše zásob ani sortimentní skladba nejsou součástí výrobních nákladů.
(134)
Toto tvrzení je nutno odmítnout, jelikož vysoké úrovně zásob představují značné finanční náklady, které jsou zahrnuty v analýze výrobních nákladů. Opakovaná změna sortimentní skladby znamená na druhou stranu dodatečné výrobní náklady, jelikož výrobce musí často výrobní proces revidovat: tato operace může být nákladná, jelikož znamená prostoje a neoptimální využití strojního zařízení.
6. Závěr o újmě
(135)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr uvedený v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že negativní dopad na výrobní odvětví Unie mělo snížení spotřeby. Podle této strany nemůže existovat újma v důsledku snížení spotřeby, jelikož celkový podíl na trhu zůstal stejný.
(136)
Pokud jde o připomínku týkající se stálého podílu výrobního odvětví Unie na trhu navzdory klesající spotřebě, je nutno zmínit, že podíl na trhu není jediným důležitým ukazatelem újmy. Výrobcům v Unii se podařilo zachovat jejich podíl na trhu Unie pouze na úkor ziskovosti, která se v posuzovaném období snížila. Nelze proto vyvodit závěr, že stálý podíl výrobců v Unii na trhu vylučuje existenci újmy.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují závěry ohledně újmy uvedené v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(138)
Komise obdržela připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinných souvislostí. Tyto připomínky byly zopakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení v 128. až 132. bodě odůvodnění týkajícím se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie. Nebyly předloženy žádné další důkazy, které by změnily prozatímní závěry. Potvrzují se proto závěry uvedené v 135. a 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1. Dopad dovozu z Číny
(139)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi ověřeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(140)
Některé strany tvrdily, že snížení výroby a prodeje výrobního odvětví Unie bylo důsledkem snižující se spotřeby. Uvádělo se rovněž, že dopad čínského dovozu musel být omezený, jelikož podíl Číny na trhu se zvýšil pouze o 1,6 %, přičemž s podílem výrobního odvětví Unie na trhu mohlo souviset nejvýše 1 %.
(141)
V této souvislosti se připomíná, že při šetření byla zjištěna časová shoda mezi vyšším podílem čínského dovozu na trhu a poklesem zisku výrobního odvětví Unie a navýšením jeho zásob. Na výrobní odvětví Unie mimoto nevyvíjel tlak pouze vyšší podíl na trhu, nýbrž ještě více cenové chování čínských vyvážejících výrobců a vysoké úrovně jejich cenového podbízení.
(142)
Jak bylo připomenuto v 113. bodě odůvodnění, šetřením byly zjištěny značné úrovně cenového podbízení. Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie a dovozci prodávali své výrobky velkou měrou stejným odběratelům, což znamená, že výrobní odvětví Unie s dumpingovým dovozem přímo soutěžilo o objednávky.
(143)
To celkově prokazuje, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie a zhoršení většiny ukazatelů újmy nezpůsobil jen objem dovozu, nýbrž i cenový tlak.
2. Neexistence hospodářské soutěže mezi obkládačkami vyráběnými v Unii a dumpingovými obkládačkami dováženými z Číny
(144)
Řada zúčastněných stran uvedla, že dovoz keramických obkládaček z Číny nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož tyto výrobky nejsou srovnatelné. V této souvislosti se uvádělo, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh s homogenními výrobky, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí obkládačky na objednávku, v menších sériích. Rovněž se uvádělo, že čínští výrobci a výrobní odvětví Unie spolu vzájemně nesoutěží kvůli skutečnosti, že čínští výrobci působí v segmentu levných až středně drahých výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie působí v segmentu středně drahých až drahých výrobků. Jako důkaz v tomto ohledu byl předložen malý úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(145)
Ačkoliv na podporu výše uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné podstatné důkazy, bylo nicméně pečlivě posouzeno, zda čínský dovoz skutečně soutěžil s obkládačkami vyráběnými v Unii.
(146)
V této souvislosti je nutno zmínit, že Komise provedla velmi podrobná srovnání, která rozlišovala mezi stovkami různých typů obkládaček. V tomto případě šetření prokázalo značnou úroveň shody mezi typy vyráběnými výrobním odvětvím Unie a vývozci. To jednoznačně prokazuje, že výrobní odvětví Unie a čínský dovoz vzájemně soutěží, pokud jde o jednotlivé typy výrobku. Připomíná se rovněž, že při šetření bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie a vyvážející výrobci spolu přímo soutěží, jelikož mají stejnou zákaznickou základnu.
(147)
Pokud jde o tvrzení, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh homogenních výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí na objednávku, v menších sériích, připomíná se (viz 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že to byl právě tlak ze strany čínského dovozu, který výrobní odvětví Unie přinutil přejít na menší série a širší škálu výrobků z hlediska barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie je dosud zastoupeno ve všech segmentech trhu a na rozdíl od výše uvedeného tvrzení je nutno strukturu prokazující, že se výrobní odvětví Unie muselo zaměřit na zvláštní typy výrobku, považovat za náznak existence přímé hospodářské soutěže.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností nelze uznat tvrzení, že čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož spolu vzájemně nesoutěžily.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu z ostatních třetích zemí
(149)
Některé strany trvaly na tom, že dopad tureckého dovozu je nutno považovat za významný. Pokud jde o ceny, jedna strana zpochybnila závěr, že zvýšení tureckých cen o 19 % bylo významné.
(150)
Toto tvrzení bylo projednáno v 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly zjištěny žádné nové důkazy, které by zneplatnily závěr vyvozený v prozatímní fázi. V těchto souvislostech se potvrzuje, že zvýšení tureckých cen o 19 % musí být pokládáno za významné. Mimoto se připomíná, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, že neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu z této země, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, a tudíž nelze toto tvrzení uznat.
3.2 Dopad poklesu spotřeby
(151)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles spotřeby postihl především Španělsko a Itálii, v nichž byla újma údajně největší. Hlavním místem určení čínského vývozu byly naopak severské členské státy, které nevykazovaly pokles spotřeby a v nichž byli výrobci v Unii údajně poškozeni méně. Tatáž strana rovněž tvrdila, že se španělské odvětví keramických obkládaček v roce 2010 zotavilo, což prokazuje, že mezi čínským vývozem a údaji o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie neexistuje žádná souvislost.
(152)
Jedna strana uvedla, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičteno poklesu spotřeby v Unii a nikoli dumpingovému dovozu z Číny.
(153)
Tvrzení, že členské státy v severní Evropě nebyly poklesem spotřeby dotčeny a že dovoz z Číny byl nasměrován pouze do severní Evropy, nebylo podpořeno žádnými doloženými důkazy. Naopak, údaje od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prokazují, že prodej je rozložen rovnoměrně na celou Unii. Na Španělsko a Itálii mimoto připadá společně 28 % tohoto prodeje, což je jen o něco málo méně než prodej do Německa (32 %). Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(154)
S ohledem na tvrzení, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno poklesu spotřeby v Unii, připomíná Komise zdůvodnění uvedené v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že tlak čínského dovozu byl velmi silný zejména v sektoru prodeje velkých sérií, což mělo jasný dopad na zásoby výrobců v Unii. Růst míry zásob během posuzovaného období nelze vysvětlit pouze obtížemi s prodejem výrobků, nýbrž také tím, že bylo nutné mít k dispozici zásoby mimořádně velké škály výrobků. Závěr o účincích čínského dovozu působícího újmu na zásoby se tudíž potvrzuje.
3.3 Dopad hospodářské krize
(155)
Několik zúčastněných stran trvalo na tom, že skutečnou příčinou potíží výrobního odvětví Unie byla hospodářská krize. To bylo doloženo skutečností, že k hlavnímu zhoršení došlo mezi rokem 2008 a 2009, tj. v roce, který postihla krize, zatímco v následujícím období byla tendence méně výrazná. Uvádělo se rovněž, že posuzované období zahrnovalo vrchol a dno hospodářského cyklu, přičemž vrchol se vyznačuje hospodářským rozmachem stavebnictví a dno finanční krizí, a snížení vývozu kvůli zřizování nových výrobních závodů v zemích třetího světa.
(156)
Po poskytnutí konečných informací trvala jedna zúčastněná strana na tom, že ke zhoršení řady ukazatelů újmy došlo kvůli hospodářské krizi a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Účinkem recese bylo podle této strany zvýšení poptávky po velkých objemech levných výrobků. Následkem toho se výrobní odvětví Unie muselo více zaměřit na výrobu pro objednávky ve velkém, tedy na segment, v němž již působilo čínské výrobní odvětví, čímž došlo k navýšení úrovně zásob. Kromě toho recese údajně způsobila inflaci v Unii, která byla v porovnání s Čínou vyšší, což vedlo ke zvýšení výrobních nákladů výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie proto údajně muselo prodávat za ceny, jež byly nižší než výrobní náklady.
(157)
Jiná strana tvrdila, že zisk výrobního odvětví Unie se v posledním čtvrtletí období šetření významně zvýšil, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie se po hospodářské krizi zotavilo. Tato strana požadovala, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, což by pravděpodobně naznačilo, že ziskovost ke konci období šetření byla výrazně vyšší.
(158)
Skutečnost, že na výkonnost výrobního odvětví Unie měl dopad hospodářský útlum, byla uznána již v 120. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření. V této souvislosti je třeba připomenout, že aby byla zjištěna příčinná souvislost, příslušná právní norma stanoví, že dumpingový dovoz musí výrobnímu odvětví Unie způsobovat podstatnou újmu. Dumpingový dovoz však nemusí být jedinou příčinou újmy.
(159)
Šetřením bylo mimoto prokázáno, že tendence rostoucího čínského vývozu mohla pokračovat navzdory hospodářské krizi. Čína byla skutečně jediným účastníkem na trhu, který byl schopen udržet si svůj podíl na trhu i ve složité hospodářské situaci.
(160)
Pokud jde o změnu ve struktuře poptávky v Unii, jak se uvádí v 156. bodě odůvodnění, nebyly na podporu tohoto tvrzení předloženy žádné důkazy. Připomíná se, že šetření naopak ukázalo, jak je vysvětleno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie muselo změnit sortimentní skladbu a nabízet větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů a muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(161)
Pokud jde o dopad inflace na výrobní náklady, je možné pozorovat, že průměrná míra inflace v Unii nebyla vyšší než míra inflace v Číně během posuzovaného období, a že jí proto nemohou být vysvětlovány obtíže výrobců v Unii s prodejem za udržitelné ceny. S ohledem na úroveň cenového podbízení navíc nelze vyvodit závěr, že tlak na snižování čínských dovozních cen byl způsoben výrobním odvětvím Unie. Z těchto důvodů muselo být tvrzení této strany odmítnuto.
(162)
Pokud jde na druhou stranu o situaci výrobního odvětví Unie, připomíná se, že v prozatímním nařízení (126. bod odůvodnění) bylo prokázáno, že agresivní cenové chování čínských vývozců nepříznivě ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období již v době před světovým hospodářským útlumem. To prokazuje, že i kdyby nedošlo ke krizi, tlak ze strany levného dovozu z Číny byl sám o sobě dostatečný, aby mohl výrobnímu odvětví Unie způsobit podstatnou újmu.
(163)
Tato skutečnost (vezme-li se v úvahu společně s dumpingovými cenami) podporuje závěr, že hospodářský útlum nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínským vývozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(164)
Požadavek, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, není pro současné šetření považován za relevantní, protože i kdyby se ukázalo, že byl zisk výraznější, musel by být porovnán s cílovým ziskem ve výši 3,9 %.
3.4 Dopad neprovedení restrukturalizace výrobního odvětví Unie
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že újmu způsobenou výrobcům v Unii je nutno přičíst tomu, že neprovedli restrukturalizaci, jelikož zmenšení trhu ve výši 29 % bylo doprovázeno pouze 7% snížením kapacity a 16% snížením zaměstnanosti.
(166)
V tomto odvětví je zrušení výrobní kapacity složitým procesem, jelikož obnovení kapacity v případě zotavení trhu je pro výrobce mimořádně nákladné. Snížení zaměstnanosti, k němuž došlo v dotčeném období, bylo stejného řádu jako zmenšení trhu. Tendence v oblasti zaměstnanosti nemusí naprosto přesně odrážet tendenci výroby, jelikož ne všechna pracovní místa souvisí přímo s vlastní výrobou. Skutečnost, že zrušení kapacity a propouštění pracovníků ve výrobním odvětví neodpovídalo přesně zmenšení trhu, nenaznačuje, že nedošlo k restrukturalizaci. V rozporu s těmito tvrzeními a s přihlédnutím ke struktuře výrobního odvětví je proto 7% snížení kapacity a 16% snížení zaměstnanosti nutno pokládat za významné.
3.5 Dopad výkonnosti výrobního odvětví Unie na vývozních trzích
(167)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snížení objemu vývozu výrobního odvětví Unie bylo zapříčiněno vysokými cenami, a nikoli dopadem čínského vývozu.
(168)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že se po hospodářské krizi vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zlepšila. Tvrzení, že vývozní výkonnost měla značný nepříznivý dopad na výsledky výrobního odvětví Unie, není proto možno přijmout.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(169)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad ostatních činitelů kromě dumpingového dovozu z Číny byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Potvrzují se proto závěry o příčinných souvislostech uvedené v prozatímním nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly posouzeny a byly potvrzeny závěry uvedené v prozatímním nařízení.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(171)
Jelikož s ohledem na zájem výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 137. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(172)
Jedna strana uvedla, že uložení opatření ohrozí ekonomickou existenci dovozců, jelikož budou moci přenést pouze částečně vyšší náklady v důsledku cla na své odběratele.
(173)
Po poskytnutí konečných informací se dvě strany vyjádřily proti závěru, že dovozci mohou snadno přejít z čínských dodávek k jiným zdrojům dodávek, a jako důvod uvedli zejména to, že kvalita a ceny nejsou srovnatelné.
(174)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že velká část dovozu není cly dotčena, jelikož nepochází z Číny. Vlastnosti výrobku, jenž se ve srovnatelné kvalitě vyrábí na celém světě, naznačují, že jsou tyto výrobky nahraditelné, a že je tudíž možné využívat celou řadu alternativních zdrojů dodávek, a to i navzdory učiněným tvrzením. I v případě dovozců, kteří se spoléhají na čínský dovoz, jenž je podle zjištění šetření dumpingový a prodává se za podstatně nižší ceny, než jsou ceny výrobků pocházejících z Unie, bylo při šetření zjištěno, že dovozci mohou u svých prodejních cen uplatnit přirážky přesahující 30 %. To spolu se zjištěnou skutečností, že dovozci dosáhli zisku ve výši přibližně 5 % a mohou přenést přinejmenším část možných vyšších nákladů na své odběratele, naznačuje, že jim jejich postavení umožňuje vypořádat se s dopadem opatření.
(175)
Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uložení opatření nebude dovozcům v Unii bránit v tom, aby zvýšili podíly dovozu výrobků z jiných nedumpingových zdrojů, které jsou dostupné v Unii i v ostatních třetích zemích.
(176)
Jeden dovozce tvrdil, že pro určitý typ výrobku jsou prý v současné době čínské ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a že by tedy opatření neumožňovala tento konkrétní typ výrobku v budoucnu vyvážet.
(177)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Podle dostupných informací navíc tento typ výrobku představoval pouze menší část trhu a významně by neovlivnil dodávky na trhu Unie. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Zájem uživatelů
(178)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dopad na uživatele bude značný. Zejména se uvádělo, že i minimální zvýšení cen o 32,3 % odběratelům zabrání v nákupu kvalitních výrobků. Rovněž se uvádělo, že ačkoliv může být pravdou, že dopad na velké diverzifikované obchody pro kutily může být omezený, malé specializované obchody budou značně dotčeny.
(179)
Pokud jde o dopad na konečné uživatele, Komise potvrzuje prozatímní závěr uvedený v 152. a 153. bodě odůvodnění nařízení Komise o prozatímním clu, tj. že dopad na ceny bude omezený.
(180)
Stavebnictví, jeden z největších odběratelů výrobců keramických obkládaček, se rozhodlo při šetření nespolupracovat. Po uložení prozatímních opatření byla Evropská federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation (FIEC)) znovu vyzvána, aby poskytla statistické údaje, které prokazují, do jaké míry (pokud vůbec) bude toto odvětví nepříznivě ovlivněno uložením opatření. Federace FIEC potvrdila, že ačkoliv nejsou údaje přímo dostupné, nákladový dopad opatření na celkovou činnost jejích členů je velmi malý. Federace rovněž objasnila, že nízký zájem ze strany jejích členů je nutno pokládat za podporu návrhu Komise.
(181)
Pokud jde o malé specializované obchody, Komisi se nepodařilo získat žádné přesvědčivé údaje, které by potvrzovaly velikost a rozsah dopadu antidumpingového opatření. Stejně jako u dopadu na dovozce je nutno mít na paměti, že se keramické obkládačky vyrábějí v Unii a v mnoha třetích zemích neuplatňujících dumping; lze proto vyloučit vážné riziko nedostatečných dodávek pro maloobchody.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(182)
Usilovalo se o získání podrobnějšího posouzení dopadů ze strany spotřebitelů. Šetření prokázalo, že dopad bude pravděpodobně omezený.
(183)
Absolutní hodnota opatření je za prvé vypočítána z dovozní ceny, a tudíž na základě, který je mnohem nižší než konečná maloobchodní cena dotčeného výrobku. Tato hodnota může být na různých stupních (dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci) dříve, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli, snížena. A i kdyby dovozci a prodejci přesunuli celou výši cla na odběratele, připomíná se, že na trhu existuje velká nabídka výrobků, na něž se opatření nevztahují a které vyrábějí výrobci v Unii i výrobci ze třetích zemí.
(184)
Komise vypočítala dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům, a to stanovením výše cla, jež má být zaplaceno podle skutečného dovozu z Číny, a přidělením této částky přímo spotřebitelům za předpokladu, že dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci přenesou veškeré dodatečné náklady na konečné spotřebitele. Takto vypočítaný dopad na náklady je podstatně nižší než 0,5 EUR/m2. Připomíná se, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že v Unii činí průměrná roční spotřeba u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu. Vzhledem k nízkému dopadu cla na metr čtvereční bude zvýšení nákladů pravděpodobně omezené, a to i v případě, že spotřebitel nakoupí značné množství dotčeného výrobku za účelem stavby nebo renovace.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(185)
Lze očekávat, že uložení opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie s následnými příznivými dopady na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a snížením hrozby uzavírání podniků a snižování počtu pracovníků.
(186)
Mimoto lze předpokládat, že uložení opatření bude mít omezený dopad na uživatele/dovozce, kteří budou moci pořizovat dodávky u široké škály dodavatelů na trhu Unie a v ostatních třetích zemích.
(187)
Na základě výše uvedených skutečností nelze dospět k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
1.1 Zveřejnění
(188)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že Komise měla v prozatímním ånařízení zveřejnit rozpětí cenového podbízení, a jedna z nich tvrdila, že nezveřejnění tohoto údaje znamená, že zúčastněné strany nemohly posoudit, zda bylo náležitě uplatněno pravidlo nižšího cla.
(189)
V reakci na výše uvedené skutečnosti jsou zveřejněna prozatímní rozpětí:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
52,6 %
Skupina Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
66,0 %
Zbytkové rozpětí
95,8 %
1.2 Rozpětí újmy
(190)
Jedna strana tvrdila, že pro zjištění újmy použila Komise nejednotný přístup a měla své závěry založit na vážených průměrných údajích pro celé výrobní odvětví.
(191)
V souvislosti s tímto tvrzením se poznamenává, že zjištění týkající se úrovně pro odstranění újmy vycházejí z ověřených údajů od konkrétních společností, jež byly považovány za nejspolehlivější základ k tomu, aby byly zohledněny všechny příslušné skutečnosti pro účely srovnání. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(192)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz z Číny.
(193)
Pro účely stanovení úrovně těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(194)
Považovalo se proto se vhodné vypočítat rozpětí cenového podbízení na základě cen zjištěných z údajů, které poskytli výrobci v Unii a čínští vývozci.
(195)
Při výpočtu výše antidumpingového cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by clo mělo být vypočítáno tak, aby výrobnímu odvětví Unie umožnilo pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku. Usuzovalo se, že tímto přiměřeným ziskem před zdaněním je zisk, jehož by výrobní odvětví tohoto typu dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento zisk byl stanoven s přihlédnutím k ziskovosti ve výši 3,9 %, jíž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2007, jak je uvedeno v tabulce 12 prozatímního nařízení.
(196)
Zjištěná rozpětí újmy jsou tato:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
58,5 %
Skupina Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
65,0 %
Zbytkové rozpětí
82,3 %
(197)
Podotýká se, že rozpětí újmy u „všech ostatních spolupracujících výrobců“ bylo stanoveno bez použití údajů skupiny Kito, jelikož skupina Kito nebyla součástí vzorku, a aby bylo zajištěno, že je v souladu se způsobem výpočtu dumpingového rozpětí pro „všechny ostatní spolupracující výrobce“. (Viz čl. 9 odst. 6 první věta základního nařízení.) Pro skupinu Kito se s ohledem na použití článku 18 základního nařízení použije zbytkové rozpětí újmy, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění.
(198)
Podotýká se rovněž, že rozpětí cenového podbízení jsou vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí uvedená v 88. až 93. bodě odůvodnění, a proto by jako základ pro stanovení výše cel mělo v souladu s pravidlem nižšího cla sloužit dumpingové rozpětí.
(199)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
2. Celní prohlášení
(200)
Statistické údaje týkající se dotčeného výrobku se často vyjadřují v metrech čtverečních. Nicméně pro dotčený výrobek není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (6) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet metrů čtverečních dotčeného výrobku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(201)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(202)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
4. Forma opatření
(203)
Jedna zúčastněná strana navrhla, aby opatření měla formu minimální dovozní ceny namísto valorických cel. Minimální dovozní cena však není pro dotčený výrobek vhodná, jelikož výrobek existuje ve velkém množství typů výrobků, jejichž ceny vykazují významné rozdíly, což představuje velmi vysoké riziko vzájemné kompenzace. Kromě toho se očekává, že typy výrobku se budou dále vyvíjet, pokud jde o design a konečnou úpravu, a minimální dovozní cena by pak už nebyla vhodným základem pro výši cla. Proto se žádost o uložení opatření ve formě minimální dovozní ceny zamítá.
(204)
Jiná strana požadovala, aby měla opatření formu dovozních kvót. Avšak dovozní kvóty nejsou ani v souladu se základním nařízením, ani s mezinárodně dohodnutými pravidly. Proto musela být žádost zamítnuta,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Společnosti uvedené v příloze I
30,6 %
Všechny ostatní společnosti
69,7 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 258/2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky budou vybrány s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že v období šetření (tj. od 1. dubna 2009 do 31. března 2010) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, o tom, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a o tom, že po skončení období šetření vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby bylo pro tohoto výrobce stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 30,6 %.
Článek 4
Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobky uvedenými v článku 1 se do příslušného pole takového prohlášení zapíše počet metrů čtverečních dovezených výrobků.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. září 2011.
A TANÁCS 917/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. szeptember 12.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 258/2011/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerámialapok behozatalára vonatkozóan.
(2)
2011. május 31-én helyesbítést (3) tettek közzé bizonyos nyomdai hibák kijavítása céljából, különösen egyes kínai exportáló gyártók neveire vonatkozóan, amelyek helytelenül szerepeltek az ideiglenes rendelet I. mellékletében.
(3)
Miután ellenőrizték és indokoltnak találták a helyesbítés közzététele után beérkezett javítási igényeket, megállapították, hogy bizonyos egyéb nevek helyesírása is hibás. Azon vállalatok helyes nevének felsorolása, amelyekre súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni, e rendelet I. mellékletében található.
(4)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárást az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége (CET) (a továbbiakban: panaszos) kezdeményezte azon gyártók nevében, amelyek termelése a kerámialapok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 30 %-át teszi ki. Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és a 2010. március 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák tekintetében a Bizottság a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozóan elemezte az adatokat.
2. Az eljárás további menete
(5)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére és a két érdekelt fél kérésére a meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásokra is sor került.
(6)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
(7)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó kerámialapok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(8)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. Az eljárásban érintett felek
3.1. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(9)
Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásakor egy jelentkező „vállalatcsoportot” is felvettek a vizsgálatba, mivel az állítólagos csoportban szereplő két gyártó az uniós piacra irányuló együttes exportvolumene alapján a 3. legnagyobb exportőrnek minősült. Ezek a vállalatok bejelentették, hogy kapcsolatban állnak egymással a Közösségi Vámkódex (4) létrehozásáról szóló 2913/92/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, amely úgy rendelkezik, hogy a feleket egymással kapcsolatban álló partnereknek kell tekinteni, amennyiben azok „jogilag elismert üzlettársak”. A későbbi vizsgálat azonban megállapította, hogy a vállalatok ilyen értelemben nem állnak kapcsolatban egymással, és az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében említettek szerint ezt a két gyártót különálló jogi személynek tekintették.
(10)
Számos exportáló gyártó észrevételt nyújtott be arra vonatkozóan, hogy ezeket a vállalatokat ki kell zárni a mintavételből, mivel téves vagy félrevezető információkat szolgáltatnak. Ezek a gyártók továbbá azt indítványozták, hogy a fentiek értelmében a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet kiszámításánál ne vegyék figyelembe a mintavételbe bevont, szóban forgó két vállalatot.
(11)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az e felek által a minta kiválasztása előtt benyújtott információk elégségesnek bizonyultak ahhoz, hogy őket egymással kapcsolatban álló vállalatoknak tekintsék, és az uniós piacra irányuló együttes exportértékesítési volumenük alapján vették fel őket a mintába. Az e két vállalat telephelyein tett ellenőrző látogatásokat követően részletesen megvizsgálták a közöttük fennálló kapcsolatot. A Bizottság ellenőrizte a vállalatok által azon állításuk alátámasztására szolgáltatott adatokat, hogy a vállalatok egymással kapcsolatban állnak, és - a vállalatok által ez ügyben közölt véleményével ellentétben - nem találta azt kielégítőnek a kapcsolat igazolására nézve. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy e vállalatok nem tekinthetők egymással kapcsolatban álló üzlettársaknak a 2454/93/EGK rendelet 143. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében. Mivel a vállalatok együttműködtek a vizsgálatban, azt is beleértve, hogy adatokat szolgáltattak állítólagos kapcsolatukra vonatkozóan, a Bizottság megállapította, hogy nincs oka annak, hogy kizárják őket a mintavételből. A fenti körülmények miatt ezt az állítást elutasították.
(12)
Ezenkívül - még azon feltételezés mellett is, hogy ha más vállalatokat választanak ki a mintába a vizsgálat során, lényegesen nagyobb, az uniós piacra irányuló exportvolumen elemzésére nyílt volna lehetőség a vizsgálati időszak alatt - a rendelkezésre álló időn belül nehézségekbe ütközött volna az újonnan kiválasztott vállalatok vizsgálata. Ezért, annak ellenére, hogy e vállalatokról kiderült, hogy nem állnak kapcsolatban egymással, a mintavételt az alaprendeletben előírt feltételeknek megfelelően folytatják. Végezetül a Bizottság hangsúlyozta, hogy nincs bizonyíték arra, hogy a vállalatok szándékosan állították, hogy kapcsolatban állnak egymással, abból a célból, hogy felvegyék őket a mintába.
(13)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (5) és (6) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(14)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően az egyik fél kijelentette, hogy a panaszt támogató uniós gyártók egyike sem adott választ a mintavételi kérdőív kérdéseire, ezért nem tekinthetők az eljárásbanegyüttműködő feleknek. Ezt az érvelést a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is fenntartotta.
(15)
Válaszul arra a megállapításra, hogy a mintavételi kérdőívekre adott válaszok hiánya azt mutatja, hogy a panaszt támogató uniós gyártók nem működnek együtt, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége az összes panaszos vállalat jogi képviseletében jár el. Szükség esetén az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége a panaszosok nevében kiegészítő információkat is szolgáltatott a vizsgálati időszak adataira vonatkozóan. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírtak értelmében csak azon vállalatok esetében volt szükség a minta kiválasztásával kapcsolatos adatokra, amelyek még nem nyújtották be az összes szükséges információt. Ebből az következik, hogy a panaszos gyártók teljes mértékben együttműködtek, mivel a panasz benyújtásának idején megadták az összes szükséges információt, és a vizsgálati időszak adataival kapcsolatban szükséges frissítéseket pedig a nevükben eljáró jogi képviselőjük biztosította a vizsgálat során.
(16)
Az egyik érdekelt fél szerint az uniós gazdasági ágazat különböző szegmensekre történő felosztása, valamint a minta különböző földrajzi területekre való kiterjedése következtében a minta nem szolgáltat statisztikailag érvényes adatokat. Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az uniós kerámialap-ágazat - több mint 500 gyártójával - rendkívül széttagolt. Megállapították azt is, hogy az ágazat mindhárom szegmense képviseltetve van a mintában, vagyis a nagyvállalatok, illetve a közép- és a kisvállalkozások is. Annak biztosítása érdekében, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei ne legyenek túlsúlyban és hogy az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze, úgy ítélték meg, hogy a mintában valamennyi szegmensnek, azaz a kis- és középvállalkozásoknak, illetve a nagyvállalatoknak is szerepelnie kell. Az egyes szegmenseken belül a legnagyobb vállalatokat választott ák ki a földrajzi szempontból reprezentatív jelleg biztosítása érdekében.
(17)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta igazolni, hogy a minta a lengyel gyártó visszalépése után továbbra is reprezentatív maradt, valamint azt, hogy a minta semmiképpen sem volt kellően reprezentatív az uniós piacra irányuló értékesítési volumen tekintetében.
(18)
Az a megállapítás helyes, hogy az egyik lengyel gyártó úgy döntött, megszakítja az együttműködést, ezért azt ki kellett zárni a mintából. Azonban nem szükséges, hogy a minta tükrözze a pontos földrajzi megoszlást és a gyártó tagállamok súlyarányát annak érdekében, hogy reprezentatívnak minősüljön. Tekintve, hogy a földrajzi megoszlás csak az egyik figyelembe veendő tényező a reprezentatív jelleg biztosítása érdekében, az ilyen megközelítés igazgatási eszközökkel nem lenne megvalósítható. Ehelyett a minta akkor tekinthető megfelelőnek, ha nagy vonalakban tükrözi az érintett legnagyobb gyártó országok arányait. E feltétel értékelését követően megállapították, hogy a lengyel vállalat visszalépése nem befolyásolja a minta általános reprezentatív jellegét. A fentiek alapján megerősítették, hogy az uniós gyártók mintája kellően reprezentatívnak tekinthető az alaprendelet 17. cikke értelmében.
(19)
A minta általános reprezentatív jellegével kapcsolatos megállapítás tekintetében a Bizottság emlékeztet arra, hogy figyelembe véve azt a tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat igen széttagolt, elkerülhetetlen, hogy a mintába felvett vállalatok a teljes uniós termelésnek csak egy viszonylag kis részét fedjék le. Mindenesetre az alaprendelet 17. cikke megállapítja, hogy a vizsgálatok olyan mintákra korlátozódhatnak, amelyek statisztikailag érvényes adatokat szolgáltatnak, vagy amelyek a legnagyobb, ésszerűen megvizsgálható reprezentatív termelési, értékesítési vagy exportmennyiséget tartalmazzák, azonban a reprezentatív mennyiség szintjére vonatkozóan semmiféle meghatározott mennyiségi küszöböt nem jelölnek meg. A fentiek alapján megerősítették, hogy a kiválasztott minta reprezentatívnak tekinthető az alaprendelet 17. cikke értelmében.
(20)
Az egyik érdekelt fél rámutatott arra, hogy a Bizottság elmulasztotta felvenni a mintába azokat az uniós gyártókat, amelyek alacsony árakat kínálnak, valamint azokat, amelyek más országokban, például Lengyelországban és Csehországban tevékenykednek, ezért az így kapott minta nem tekinthető reprezentatívnak az uniós gyártók átlagos eladási árai tekintetében.
(21)
A fenti érvelésre válaszul a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazati minta átlagos eladási árai és a nyilvánosan elérhető statisztikákban szereplő átlagos eladási árak színvonala megegyezik. Mindenesetre, ahogyan azt az alábbi (125) preambulumbekezdés is kifejti, a vizsgálat kimutatta, hogy még ha az adott országokra vonatkozóan figyelembe is vennék a nyilvánosan elérhető árakat, a végleges megállapítások nem változnának jelentős mértékben.
(22)
Számos érdekelt fél megjegyzést tett az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó minta kiválasztására szolgáló módszerrel kapcsolatban, összehasonlítva azt a kínai exportőrök mintájának kiválasztásával, amely kizárólag az exportvolumenen alapult.
(23)
Az uniós gyártók, valamint a kínai exportáló gyártók mintájának kiválasztására szolgáló eltérő módszerek használatával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a mintavétel célkitűzéseinek megfelelő módszereket alkalmazták. A Bizottságnak az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan értékelnie kell a teljes iparág helyzetét, ezért azokat a feltételeket választotta ki, amelyek a legreprezentatívabb képet mutatják az ágazat egészéről. A kínai exportőrök tekintetében úgy ítélték megfelelőnek, hogy az érintett termék legnagyobb kiviteli mennyisége alapján választják ki a mintát, így a legnagyobb exportőröket vonták be a mintavételbe. Meg kell jegyezni azt is, hogy az alaprendelet 17. cikke nem tartalmaz olyan követelményt, hogy mindkét mintát azonos feltételek alapján kell kiválasztani. Továbbá ebben az esetben, a kínai exportáló gyártók mintájának véglegesítése előtt a Kínában tevékenykedő együttműködő felek, valamint a kínai hatóságok számára lehetőséget biztosítottak arra, hogy észrevételt tegyenek a javasolt mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz érkezett észrevételek a minta összetételére, nem pedig annak reprezentatív jellegére vonatkoztak.
(24)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy importőrszövetség megállapította, az alaprendelet 17. cikke azt sugallja, hogy az uniós gyártók és az exportáló gyártók mintáit ugyanazon feltételek alapján kell kialakítani. Számos kínai gyártó a végleges nyilvánosságra hozatalt követően továbbra is azt kifogásolta, hogy a vonatkozó minták kiválasztásakor eltérő módon kezelték a kínai exportáló gyártókat és az uniós gyártókat.
(25)
Válaszul a végleges nyilvánosságra hozatal után tett azon észrevételre, mely szerint ugyanazokat a feltételeket kell alkalmazni az uniós gyártók és az exportáló gyártók mintáinak kiválasztása során, a (23) preambulumbekezdésben vázolt okok miatt, megállapítást nyert, hogy ezek a minták különböző feltételek alapján is kiválaszthatók. A fenti körülmények miatt ezt az igényt elutasították.
(26)
Tekintettel arra a tényre, hogy a (23) preambulumbekezdésben említettek szerint nem érkeztek észrevételek a minta reprezentativitására vonatkozóan, e felek kifogást emeltek azzal kapcsolatban, hogy a minták kiválasztása idején a kínai feleket nem tájékoztatták arról, hogy eltérő kiválasztási feltételeket alkalmaznak a minták kiválasztására, így azok nem tudtak észrevételt tenni e ténnyel kapcsolatban.
(27)
Azt a tényt illetően, hogy a kínai feleket nem tájékoztatták arról, hogy eltérő feltételeket alkalmaznak a minták kiválasztásakor, az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésével összhangban bevett gyakorlatnak minősül, hogy a feleket csak a saját kategóriájukon belül javasolt minták összetételével kapcsolatban tájékoztatják, vagyis az exportáló gyártók például csak az exportáló gyártók javasolt mintájáról kapnak információt. A fenti körülmények következtében az észrevételt tevő felek azzal kapcsolatos állítása, hogy a minták kiválasztása idején nem lehetett észrevételt tenni a különböző mintákra alkalmazott eltérő kiválasztási feltételek vonatkozásában, figyelmen kívül hagyható.
(28)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság azáltal, hogy a minta kiválasztásához különböző szegmenseket vett figyelembe, megsértette az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdését, amely meghatározza, hogy az elemzést az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozóan kell elvégezni, nem csak bizonyos vállalatcsoportok vagy -típusok tekintetében.
(29)
Az az érvelés, amely szerint a minta három szegmensre történő felosztása sérti az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdését, nem fogadható el. A (23) preambulumbekezdésben leírtakból következően a kiválasztott minta a teljes uniós gazdasági ágazatot képviseli, nem csak egy bizonyos vállalatcsoportot, ahogyan azt az érintett fél állítja. Továbbá az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése kifejezetten lehetővé teszi a minta kiválasztását a kár megállapítása érdekében. A kérelmet ezért megalapozatlannak találták és elutasították.
(30)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél kétségbe vonta azt a tényt, hogy a földrajzi megoszlást figyelembe vették a minta kiválasztásakor, azzal érvelve, hogy az Unió egy egységes piac, és az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése csak a mintának a legnagyobb reprezentatív mennyiség alapján történő kiválasztását teszi lehetővé.
(31)
A földrajzi megoszlásra vonatkozó feltétel alkalmazásával kapcsolatos észrevétel tekintetében megállapítható, hogy ez egy széttagolt gazdasági ágazat, és a kiválasztott vállalatok reprezentatív jellegének értékeléséhez a gyártók tagállamok közötti földrajzi eloszlását veszik figyelembe annak érdekében, hogy a minta tükrözze az Unió területén előforduló különböző helyzeteket. A minta azokat a tagállamokat foglalja magában, amelyek az uniós termelés megközelítőleg 90 %-át képviselik; a lengyel vállalat visszalépése után ez a szint továbbra is magas maradt, kb. 80 %. Ennek következtében a Bizottság által alkalmazott módszer biztosította, hogy a minta az uniós termelés egészét képviselte, és megfeleljen az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének. Ezért a kérelmet elutasították.
(32)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy csak olyan közép- és kisvállalatokat választottak be az uniós gyártók mintájába, amelyek költségei és árai állítólag magasabbak voltak, mint a kínai nagyvállalatoké.
(33)
Ezt az érvelést nem támasztotta alá semmilyen bizonyítékkal. Meg kell jegyezni, hogy az összes szegmensből felvettek vállalatokat a mintába. Továbbá a vállalat méretén kívül egyéb tényezők is befolyásolhatják a költségeket, például a nyersanyagárak, az értékcsökkenés vagy a kapacitáskihasználás.
4. A felek jogai
4.1. A panaszosok és a panaszt támogató vállalatok nevének titokban tartása
(34)
Az egyik érdekelt fél azt kifogásolta, hogy a panaszos azonosságára vonatkozó információk hiánya nem teszi lehetővé, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. Azzal is érveltek, hogy mivel bizonyos gyártók nem kérték nevük titokban tartását, a névtelenségre vonatkozó kérelem nem indokolt.
(35)
Az egyik fél megismételte azon állítását, amely szerint semmi nem indokolta a legtöbb panaszos gyártó, valamint a panasz támogatói nevének titokban tartását. Különösen azt kifogásolta, hogy az érdekelt felek általi ellenőrzésre közzétett fájlban nem szerepeltek bizonyítékok a titoktartásra vonatkozó kérelmek alátámasztására. Továbbá megállapította, hogy a mintába felvett vállalatok kilétének titokban tartása azt eredményezte, hogy más érdekelt felek nem tudtak észrevételt tenni a mikromutatók értékelésének helyességével kapcsolatban.
(36)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszul ugyanez a fél kétségbe vonta, hogy a mintába felvett gyártókkal kapcsolatban álló összes vállalat beküldött kitöltött kérdőívet.
(37)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 19. cikke előírja a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok nyilvánosságra hozatala jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy helyzetét, illetve bármely olyan személy helyzetét, akitől az adott személy beszerezte az információkat. A panaszosok többsége azt szeretné, hogy azonossága titokban maradjon, és elegendő bizonyítékokat szolgáltattak annak igazolására, hogy valóban fennáll a megtorlás lehetősége többek között a tekintetben, hogy lényegesen csökkenhet e gyártók forgalma, amennyiben nyilvánosságra hozzák a nevüket. Következésképpen a Bizottság szolgálatai elfogadták e vállalatok kérelmét.
(38)
Arra a megállapításra vonatkozóan, amely szerint bizonyos gyártók nem kérték nevük bizalmas kezelését, meg kell jegyezni, hogy ez a tény nem befolyásolhatja más vállalatok jogát arra, hogy adataik bizalmas kezelését kérjék, amennyiben erre elegendő indokot szolgáltatnak. Az ilyen kérelmek értékelése eseti alapon történt, ezért a kérelmet elutasították.
(39)
Arra vonatkozóan, hogy a mintába felvett uniós gyártókkal kapcsolatban álló összes vállalat benyújtott-e kitöltött kérdőívet, megjegyzendő, hogy elviekben egy, az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalat válaszának hiánya önmagában még nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy megbízható következtetéseket vonjon le a kárra vonatkozóan, amennyiben a benyújtott kitöltött kérdőívek leellenőrizhetők. Ez különösen igaz, amikor a gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok saját elszámolással rendelkező önálló jogi személyek.
5. A vizsgálat köre. A Törökországból származó behozatalra történő kiterjesztés
(40)
Az exportáló gyártók érdekeit képviselő egyik fél felvetette, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatalát is be kellene vonni a jelen vizsgálat körébe.
(41)
A tekintetben, hogy a panasz nem tartalmazta a Törökországból származó behozatalt, meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre az ilyen behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításához szükséges elegendő bizonyíték az ebből az országból származó dömping, károkozás és okozati összefüggés tekintetében. Ezért az arra vonatkozó kérelmet, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatalát is be kell vonni a vizsgálat körébe, elutasították.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(42)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően az egyik érdekelt fél jelezte, hogy az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendeletben más KN-kódok szerepelnek az érintett termékre vonatkozóan, mint az eljárás megindításáról szóló értesítésben, és érdeklődött az eltérés okáról, valamint arról, hogy ez a termékkörrel kapcsolatban is változást jelent-e.
(43)
Ebben az összefüggésben a Bizottság hangsúlyozza, hogy az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendeletben és az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő KN-kódok közötti eltérések nem jelentenek változást a termékmeghatározásra vagy a vizsgálat körére vonatkozóan. A módosítások nem befolyásolják az érintett kerámialapok típusát, hanem pusztán a Bizottság 861/2010/EK rendeletében meghatározott és 2011. január 1-jén érvénybe lépett Kombinált Nómenklatúra általános változásai figyelembevételének szükségességére vonatkoznak (5).
(44)
Az egyik érdekelt fél azt kérte, hogy egyes kerámiamozaikokat zárjanak ki a termékkörből. Ez a fél azt állította, hogy intézkedések elrendelése esetén az érintett termék e kategóriája elvesztené versenyképességét azokkal az egyéb termékekkel szemben, melyekkel helyettesíthető, és hogy ebben az adott szegmensben amúgy sem kerül sor dömpingre.
(45)
Ezt az állítást illetően a vizsgálat feltárta, hogy mivel a kerámiamozaikok és egyéb kerámialap-típusok azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, nincs szükség a termékkör felülvizsgálatára. Nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy ebben a szegmensben nem kerül sor dömpingre; a dömping és a kár elemzésének az érintett termék egészére vonatkozó helyzetet kell tükröznie. Ezekre való tekintettel az állítást elutasították.
(46)
A fentiekre való tekintettel és az érintett termékre vagy hasonló termékre vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendelet (25)-(32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(47)
További észrevételek, illetve a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (33)-(40) preambulumbekezdésében rögzített következtetések megerősítést nyernek.
2. Egyéni elbánás
(48)
Nem érkezett észrevétel a bizonyos vállalatok által igényelt egyéni elbánás engedélyezésével vagy elutasításával kapcsolatos döntésre vonatkozóan.
(49)
Azonban két importőr megkérdőjelezte a Bizottság által az egyéni elbánás vizsgálatára alkalmazott eljárás egészének érvényességét, arra hivatkozva, hogy az Unió évente szétoszt támogatásokat a strukturális alapok keretében.
(50)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket teljesíteni kell ahhoz, hogy valamely vállalat egyéni elbánásban részesülhessen. A termék Unió területén belüli támogatásának állítólagos megléte nem bír jelentőséggel az egyéni elbánásra vonatkozó vizsgálat célja tekintetében. Ezért ezt a kérelmet elutasították, és továbbra is fenntartják az ideiglenes rendelet (41)-(44) preambulumbekezdésében rögzített következtetéseket.
3. Egyéni vizsgálat
(51)
Nyolc együttműködő exportáló gyártó egyéni vizsgálatra vonatkozó igényt nyújtott be az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének értelmében. A Bizottság egyéni vizsgálatot rendelt el egy exportáló gyártó, a Kito-csoport esetében, mivel nem volt indokolatlanul megterhelő a vizsgálat lefolytatása. Az egyéni vizsgálatot igénylő nyolc gyártó közül ez a csoport képviseli messze a legnagyobb exportvolument.
(52)
A csoport egyéni elbánást kért. A kérelem vizsgálatát követően először az a javaslat született, hogy meg kell adni az egyéni elbánást a Kito-csoportnak, mivel semmi nem indokolta, hogy e csoport miért nem részesülhetne egyéni elbánásban.
(53)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azzal érvelt, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdéséből úgy tűnik, hogy az nem tette lehetővé néhány kérelem egyéni vizsgálatát olyan esetekben, amikor nagyszámú kérelem érkezett be. A panaszos az állította, hogy ezt az álláspontot alátámasztotta számos korábbi dömpingellenes vizsgálat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésében foglalt referenciaértéket, amely arra irányul, hogy a kérelmeket egyéni vizsgálat keretében kell-e ellenőrizni vagy sem, attól függően kell alkalmazni, hogy ezek az ellenőrzések indokolatlanul megterhelőek lennének-e, és megakadályoznák-e a vizsgálat időben való befejezését. Az adott vizsgálat során, a (51) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, nem jelentett indokolatlanul nagy megterhelést a nyolc kérelem egyikének egyéni vizsgálat keretében történő ellenőrzése. Azon korábbi vizsgálatok tekintetében, amelyekre észrevételek érkeztek az egyéni vizsgálattal kapcsolatban, meg kell jegyezni, hogy az ilyen kérelmek megterhelő jellegének mértékét és a vizsgálat időben történő befejezésének szükségességét eseti alapon kell megállapítani. A fentiek alapján a panaszos állításait elutasították.
(54)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően olyan információk és bizonyítékok érkeztek, melyek szerint a Kito-csoport valószínűleg nem hozta nyilvánosságra a csoporthoz tartozó összes kapcsolódó vállalat nevét, ennek eredményeként pedig a csoportra vonatkozó megállapítások hiányosak lehetnek. A csoportnak lehetősége volt rá, hogy észrevételeket fűzzön ezekhez az információkhoz, és tájékoztatást kapott arról, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására kerülhet sor. Erre reagálva a csoport megerősítette, hogy a dömpingellenes kérdőívre adott válaszukban nem tüntettek fel két kapcsolódó vállalatot, de csupán tévedésből, aminek nem lehetnek következményei, mert az említett két vállalat nem vett részt az érintett termék gyártásában és/vagy forgalmazásában, tehát említésük hiánya nem befolyásolhatja a megállapításokat. Mindazonáltal amiatt, hogy elmulasztották közölni e két vállalat létezését, nem lehetett megfelelően elvégezni a vizsgálatot és a csoportnak az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeinek ellenőrzését. Emiatt megállapítható, hogy a csoport nem adta meg a szükséges információkat az előírt határidőn belül, következésképpen a vállalatra vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre alapozták.
4. Rendes érték
4.1. Az analóg ország kiválasztása
(55)
Két importőr észrevételt nyújtott be az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok) analóg országként való kiválasztásával kapcsolatban, azzal érvelve, hogy mivel az Egyesült Államok jelentéktelen volumenű saját termeléssel rendelkezik és nem versenyképes a világpiacon, ezért nem alkalmas analóg országként való használatra. Megállapították továbbá, hogy az Egyesült Államokat ésszerűtlen módon választott ák ki, mivel az alternatív analóg országok hiányát az okozta, hogy az uniós gyártók szövetsége indokolatlan nyomást gyakorolt a lehetséges analóg országokból származó gyártókra annak érdekében, hogy megakadályozza esetleges együttműködésüket. Két importőr azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a lehetséges együttműködő országokból származó információkat, továbbá figyelmen kívül hagyta a harmadik országokban működő gyártók nemzeti vagy transznacionális szövetségeitől származó, nyilvánosan elérhető adatokat is.
(56)
Az utolsó érvelésre válaszolva a Bizottság emlékeztet arra, hogy vállalatspecifikus adatokra van szükség a dömping szintjére vonatkozó vizsgálat lefolytatásához. Ezért ezt az érvelést elutasították.
(57)
Az uniós gyártók szövetsége által az együttműködés megakadályozása érdekében gyakorolt indokolatlan nyomással kapcsolatos állításokra vonatkozóan megjegyzendő, hogy az észrevételt tevő importőrök nem szolgáltattak bizonyítékot. Ezért ezeket a megjegyzéseket figyelmen kívül kellett hagyni.
(58)
Ezek az importőrök továbbá észrevételt tettek arra vonatkozóan, hogy az Egyesült Államokban a kerámialapok éves termelésének mennyisége megközelítőleg 60 millió m2, nem pedig 600 millió m2, amint az az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében szerepel. Ezt az állítást ellenőrizték, és helyesnek találták.
(59)
Az Amerikai Egyesült Államok analóg országként való megfelelőségére vonatkozóan, az igen alacsony termelési szint tekintetében, hangsúlyozni kell, hogy az Amerikai Egyesült Államok piaca rendkívül versenyképes - több helyi termelővállalat is működik, és a behozatali mennyiségek is számottevőek. Továbbá - az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében említettek értelmében - nincs bizonyíték arra, hogy nem vámjellegű akadályok állnának fenn, amelyek jelentős mértékben nehezítenék a piacon kialakuló versenyt. A fenti körülmények miatt, az alacsony termelési szint ellenére továbbra is érvényben marad az az általános következtetés, amely szerint az Amerikai Egyesült Államok megfelelő analóg ország.
(60)
Két importőr felvetette, hogy az Amerikai Egyesült Államok által gyártott kerámialapoknak az Amerikai Egyesült Államok belföldi piacán érvényes eladási egységárai jóval magasabbak, mint az uniós piacon érvényes egységárak, és a kiviteli árakkal összehasonlítva okot szolgáltatnak a dömpinggyakorlat létrejöttére. Ezt az érvelést az eljárás célját tekintve irrelevánsnak minősítették, mert az ilyen jellegű állításokat, feltéve, hogy prima facie bizonyítékokat szolgáltatnak azokra vonatkozóan, kizárólag az Egyesült Államokra vonatkozó, külön dömpingellenes eljárás keretében lehetne alaposan megvizsgálni. Ezért ezt az állítást figyelmen kívül hagyták.
(61)
Ezek az importőrök továbbá azt állították, hogy az USA-beli együttműködő gyártó uniós gyártók tulajdonában van, vagy uniós gyártókkal áll üzleti kapcsolatban, ezért a vizsgálat hibás, mivel a beszerzett adatok nem független gyártótól származnak.
(62)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az USA-beli együttműködő gyártó által szolgáltatott adatokat a helyszínen ellenőrizték. Ezért ezt az állítást irrelevánsnak minősítették és figyelmen kívül hagyták.
(63)
A fenti importőrök arra vonatkozóan is észrevételt tettek, hogy az Amerikai Egyesült Államok kiviteli mennyiségei korlátozva vannak. Ezt az érvelést az analóg ország kiválasztása szempontjából irrelevánsnak minősítették, mivel az analóg ország adatait a rendes érték, nem pedig az exportárak meghatározására használják fel. Ebből következően ezt az állítást elutasították.
(64)
Végül ugyanezek az importőrök azt állították, hogy nem indokolt az együttműködő analóg gyártó termelésével kapcsolatos azonosító, mennyiségi, termelési értékre vonatkozó és minőségi adatok bizalmas kezelése. Emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködő analóg gyártó a kereskedelmi megtorlástól való félelme miatt kérte az adatok bizalmas kezelését, és ezt a kérelmet a Bizottság indokoltnak találta. Ezenkívül nem zárható ki annak a lehetősége, hogy az importőrök által kért - akár különböző minőségi kategóriákra vonatkozó - adatok alapján azonosítani lehet az analóg ország gyártóját. Ezért az importőrök állítását figyelmen kívül hagyták.
(65)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fenti két importőr megismételte számos fent említett állítását, ezeket azonban nem támasztották alá egyértelmű bizonyítékokkal. E körülményekre való tekintettel a kérelmeiket továbbra is elutasították.
(66)
Továbbá e két importőr észrevételt tett azzal kapcsolatban is, hogy az együttműködő egyesült államokbeli gyártó állítólag egy uniós gyártó irányítása alatt áll, ezért ezt az egyesült államokbeli gyártót téves megfelelő analóg ország gyártójaként kiválasztani. Különösen azt emelték ki, hogy az USA-beli vállalat nem gazdaságilag független vállalat, ezért nem szolgálhat a dömpingre vonatkozó referenciaértékként. Az importőrök ezen állításuk indoklására idézték az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdését. Erre az állításra válaszul mindenekelőtt ki kell jelenteni, hogy az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdése és az alábbi (69) preambulumbekezdés szerint az együttműködő USA-beli gyártó névtelenséget kért, és ezt a kérelmet jóvá is hagyták. A fentiekből következően nem lehet megerősíteni vagy elutasítani azt a megállapítást, hogy kapcsolat áll fenn az USA-beli vállalat és egy uniós gyártó között. Azonban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet fent említett rendelkezései meghatározzák, hogyan kell kezelni egy vizsgálatban részt vevő vállalat eladási árait, ha az egy kapcsolódó fél számára értékesít termékeket. Ezek a rendelkezések nem érintik egy analóg ország gyártója és egy uniós gyártó között fennálló esetleges kapcsolat kérdését. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(67)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy importőrszövetség számos észrevételt tett. Először is azt állították, hogy az egyesült államokbeli gyártóktól a belföldi piacukra irányuló, állítólagosan alacsony értékesítési volumen és az uniós piacot célzó kínai export egymáshoz viszonyított aránya miatt az Amerikai Egyesült Államok nem tekinthető megfelelő analóg ország piacának. Ebben a tekintetben, a lehetséges analóg országok ellenőrzése során, az adott országokban érvényesülő verseny szintje volt többek között az egyik vizsgált jellemző. Annak, hogy egy adott ország megfelelő analóg országnak tekinthető-e, nem előfeltétele, hogy a hazai ipar belföldi értékesítése és a vizsgált országból származó import azonos szinten legyen. A fenti állításokra vonatkozóan, e vizsgálat során és az (59) preambulumbekezdés szerint az Amerikai Egyesült Államok piacát kellően versenyképesnek találták ahhoz, hogy megfelelő analóg országként lehessen kiválasztani. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(68)
Az importőrszövetség azt is felvetette, hogy álláspontja szerint az a tény, hogy az Amerikai Egyesült Államok piacára irányuló import jelentős mértékű, nem lényeges az Amerikai Egyesült Államok analóg országként való kiválasztása szempontjából. Ezzel az állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az import szintje valóban az egyik fontos vizsgált tényező a megfelelő analóg ország kiválasztásakor. A hazai gyártás és a nagy volumenű behozatal együttesen jelentik a versenyképes piacot, az (59) preambulumbekezdésben említettek szerint. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(69)
Az importőrszövetség azt is megkérdezte, hogy milyen bizonyítékokat nyújtott be az együttműködő analóg ország gyártója a (64) preambulumbekezdésben említett kereskedelmi megtorlás veszélyének igazolására. Ezzel kapcsolatban az egyesült államokbeli vállalat rámutatott arra, hogy az Amerikai Egyesült Államok piacán számos olyan, kerámialapokat előállító, kínai exportáló gyártó tevékenykedik, akikkel az egyesült államokbeli vállalat versenyben áll ugyanazon ügyfélkör tekintetében. A fenti körülmények miatt az egyesült államokbeli vállalat kijelentette, hogy kereskedelmi megtorlástól tart, amennyiben az azonosságát nyilvánosságra hozzák. A megtorlás veszélyének igazolására benyújtott bizonyítékokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az esetleges veszélyt, amely abból a tényből származhat, hogy az egyesült államokbeli vállalat, valamint az Amerikai Egyesült Államok piacán tevékenykedő kínai exportáló gyártók ugyanazért az ügyfélkörért versenyeznek, valószínűnek találták. Ebből következően a vállalat névtelenség iránti kérelmét elfogadták.
(70)
A szövetség azt is szóvá tette, hogy mivel az Egyesült Államokban a hazai gyártású kerámialapok átlagos belföldi eladási ára állítólag jóval magasabb, mint a Kínából származó uniós behozatali ár, az Egyesült Államokban gyártott termék nem tekinthető „hasonló terméknek” a Kínából importált termék viszonylatában. Ebben a tekintetben az a tény, hogy ez a két ár eltérő, nem indokolja azt, hogy az Egyesült Államokban gyártott terméket ne lehessen az érintett termékhez hasonlónak tartani. Az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében foglaltak szerint megállapítást nyert, hogy az érintett termék és többek között az Amerikai Egyesült Államok hazai piacán gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkezik. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban hasonló terméknek minősülnek. Ennek következtében a szövetség kérelmét elutasították.
(71)
Végül a szövetség azt is megkérdezte, hogy az Egyesült Államokon kívüli harmadik országok együttműködésének hiányában az Uniót miért nem tekintették megfelelő analóg országnak. Mivel az Egyesült Államokat megfelelő analóg országnak találták a (59) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, nem merült fel más lehetséges megfelelő piacok vizsgálatának igénye. Ezért a szövetség kérelmét elutasították.
(72)
További megjegyzések hiányában a Bizottság megerősíti, hogy az Amerikai Egyesült Államok analóg országként való kiválasztása megfelelő és ésszerű az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében, és az ideiglenes rendelet (45)-(54) preambulumbekezdése megerősítést nyert.
4.2. A rendes érték meghatározása
(73)
Két importőr azzal érvelt, hogy az Egyesült Államokbeli gyártó termelésére vonatkozó mennyiségi adatok nélkül az érdekelt felek nem tudják ellenőrizni, hogy a méretgazdaságosság folytán jelentős eltérés alakulna-e ki az Egyesült Államokbeli gyártó és a mintavételbe bevont kínai gyártók előállítási költségei között, akik évente több mint 10 millió m2 kerámialapot gyártanak. Ezek az importőrök megjegyezték továbbá, hogy az analóg gyártó és a kínai gyártók termelési mennyiségei nem hasonlíthatók össze az analóg gyártó vagy az analóg ország alacsonyabb termelési volumene miatt. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az együttműködő analóg gyártó termelési volumene bizalmas adat, ezért nem hozható nyilvánosságra. Meg kell jegyezni továbbá azt is, hogy a kínai ipar igen széttagolt, és többnyire kis- és középvállalkozásokból áll. Ezért ezeket a megállapításokat nem találták megalapozottnak.
(74)
Az importőrök rámutattak arra, hogy mivel az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének 2. albekezdésében előírtak szerint a rendes értéknek „más értékesítők vagy gyártók” árain kell alapulnia, hibás gyakorlatnak tekinthető, ha a rendes értéket egyetlen vállalat adatai alapján állapítják meg.
(75)
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy ez az eljárás olyan nem piacgazdasággal rendelkező országból származó bevitelre vonatkozik, amely esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően kell meghatározni. Ezért ezt az állítást elutasították.
(76)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy importőrszövetség annak a véleményének adott hangot, hogy egy analóg országra érvényes rendes érték nem alapulhat egyetlen vállalat adatain. Azonban a (75) preambulumbekezdésben írt okok miatt ezt a kérelmet elutasították.
(77)
Végül a fenti importőrök észrevételt tettek arra vonatkozóan, hogy az analóg gyártó terméke nem tekinthető reprezentatívnak, mivel úgy vélik, hogy az kizárólag a magasabb árú szegmenst szolgálja ki. Mivel a Bizottság jóváhagyta az analóg gyártó bizalmas adatkezelésre vonatkozó kérelmét, ezt az állítást nem erősítették meg, illetve nem utasították el. Mindenesetre, még ha ez az állítás helyesnek is bizonyulna, az ideiglenes rendelet (61) preambulumbekezdésében leírtak szerint indokolt esetben kiigazításokat végeztek a számtanilag képzett rendes értékre vonatkozóan az összes burkolólap-típus figyelembevétele érdekében, a márkával kapcsolatos viszonteladásokat is beleértve. Ezért ezt az állítást nem tekintették indokoltnak, és elutasították.
4.3. Exportár
(78)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azt kifogásolta, hogy a Bizottság szolgálatai tévesen sorolták be bizonyos típusú kerámialapok uniós piacra irányuló értékesítését a vizsgálati időszakban, ezért a vállalat dömpingkülönbözetét megfelelő módon helyesbíteni kell. Ezzel kapcsolatban a vállalat telephelyére tett ellenőrző látogatás során megállapították, hogy a vállalat helytelenül sorolt be bizonyos kerámialapokat, és erről tájékoztatták a vállalatot. Ezeket a termékeket később átsorolták a megfelelő kategóriákba a pontos dömpingszámítás elvégzése érdekében. A fenti körülmények miatt a vállalat kérelmét elutasították.
(79)
Ugyanez az exportáló gyártó a végleges nyilvánosságra hozatal után azt állította, hogy az uniós piacra irányuló, bizonyos exportértékesítési tranzakciókat a vizsgálati időszakban nem vettek figyelembe a vállalat dömpingkülönbözetének kiszámításakor. Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy ezeket a tranzakciókat azért hagyták figyelmen kívül, mert a számlák kiállítási dátuma a vizsgálati időszak vége utáni időszakra esett. A fenti körülmények miatt a vállalat kérelmét elutasították.
(80)
Az exportárakra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.4. Összehasonlítás
(81)
Észrevételeket tettek a rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban.
(82)
Az egyik exportáló gyártó megállapította, hogy a CIF-érték kiszámításánál figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az exportértékesítések független kereskedőkön keresztül történtek. Ezt a megállapítást indokoltnak találták, és ennek következtében az erre az exportőrre vonatkozó CIF-értékeket újraszámították. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy az exportárak újraszámítását nem kellett volna elvégezni, mert a független kereskedők által benyújtott információk nem voltak megbízhatóak, mivel állítólag csak néhány olyan kereskedő szolgáltatott be adatokat, akiken keresztül az exportáló gyártó értékesítette az érintett terméket. Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy minden olyan független kereskedő benyújtott árra vonatkozó adatokat, akiken keresztül az exportáló gyártó értékesítette a terméket. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(83)
Egy másik exportáló gyártó arra vonatkozóan tett megjegyzést, hogy a CIF-értéke kiszámításánál nem vették megfelelően figyelembe a biztosítás költségét. Ezt a megállapítást indokoltnak találták, és ennek megfelelően kijavították az erre az exportőrre vonatkozó CIF-értékeket.
(84)
Exportáló vállalatok egy csoportja azt állította, hogy a CIF-értékeikbe beleszámított biztosítási költséget nem számították ki helyesen. Ezt a megállapítást indokoltnak találták, és ennek következtében a CIF-értékeket újraszámították. Ezenkívül megállapították, hogy a csoporthoz tartozó egyik vállalat kezelési költségét nem vették megfelelően figyelembe a gyártelepi ár meghatározásakor. Ezt a hibát szintén kijavították.
(85)
Két importőr észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy az exportárak kiszámításánál figyelembe kellett volna venni az USD árfolyamának a vizsgálati időszak alatt bekövetkező változásait. A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a Bizottság bevett gyakorlata szerint a havi árfolyamokat használták a vizsgálati időszak alatti valutaátváltásokhoz, így a vizsgálati időszak alatt bekövetkező árfolyam-változásokat ténylegesen figyelembe vették.
(86)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó megállapította, hogy mivel a rendes érték az analóg ország egyetlen gyártójától származó adatokon alapult, és ebből következően a pontos adatokat nem lehetett nyilvánosságra hozni az adatok titkossága miatt, elengedhetetlenül szükséges, hogy a dömpingszámításoknál adott esetben kiigazításokat hajtsanak végre a termék összehasonlíthatóságának biztosítása céljából. Ezzel kapcsolatban, az ideiglenes rendelet (61) preambulumbekezdésében említettek szerint megállapítható, hogy szükség esetén kiigazításokat végeztek a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében.
(87)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két importőr azt állította, hogy az együttműködő egyesült államokbeli gyártó kizárólag a magas árszínvonalú kerámialapok részpiacát szolgálja ki, míg a kínai exportáló gyártók az olcsó árat fizető részpiacot célozzák termékeikkel. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosításával kapcsolatban a fenti importőrök azt kifogásolták, hogy nem tájékoztatták őket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint szükséges kiigazításokról. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (61) preambulumbekezdése részletesen leírja a tisztességes összehasonlítás érdekében tett kiigazításokat.
4.5. A mintába felvett, együttműködő exportőrökre vonatkozó dömpingkülönbözetek
(88)
A mintába felvett, együttműködő gyártók esetében megállapított végleges dömpingkülönbözetek - az összes fenti észrevétel figyelembevételével és a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következőképpen alakulnak:
Vállalat/csoport neve
Végleges dömpingkülönbözet
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng-csoport
29,3 %
Wonderful-csoport
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Minden más együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetek
(89)
A (88) preambulumbekezdésben említett dömpingkülönbözetek számítása során tett kiigazítások eredményeként a minta súlyozott átlagos dömpingkülönbözete, amely a négy, mintába felvett együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetein alapul, 30,6 %. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Heyuan Becarry Co. Ltd esetében, amely nem részesült sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban, a dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdésében leírt módon számították ki. Az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének első mondata értelmében ezt a dömpingkülönbözetet használták a mintában szereplő felek súlyozott átlaggal számított dömpingkülönbözetének meghatározására, amely a mintába fel nem vett együttműködő exportőrökre érvényes. Továbbá, mivel a Heyuan Becarry Co. Ltd nem részesült piacgazdasági elbánásban, és megállapították, hogy exportértékesítésekkel kapcsolatos döntéseit az állam erősen befolyásolta, a Heyuan Becarry Co. Ltd-től származó behozatalokra alkalmazandó vám ugyanaz, minat a mintába fel nem vett együttműködő exportőröktől származó behozatalokra alkalmazandó vám.
(90)
A Heyuan Becarry Co. Ltd vállalatra - amely a fentiek alapján a mintába felvett olyan együttműködő exportáló gyártó, amely az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdése szerint nem részesült egyéni elbánásban - vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámítási módja tekintetében ebben a preambulumbekezdésben az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése helyett a (62) preambulumbekezdésre kell hivatkozni.
4.7. Egyéni vizsgálatot kérelmező vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet
(91)
A (51)-(54) preambulumbekezdésben említett, egyéni vizsgálat alá eső vállalatra - az alaprendelet 18. cikkét alkalmazva - az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözet vonatkozik.
4.8. Minden más, nem együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó dömpingkülönbözetek
(92)
Az egyéb exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(67) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(93)
A (81)-(85) preambulumbekezdésben kifejezett észrevételek figyelembevételével az országos dömpingkülönbözet megállapított mértéke 69,7 %.
4.9. Az együttműködő exportálók listájára vonatkozó észrevételek
(94)
Számos megállapítás érkezett amely azt javasolja, hogy a súlyozott átlagos ideiglenes vám előnyeit élvező vállalatokra vonatkozó ideiglenes rendelet mellékletében szereplő 13 exportáló gyártó csupán kereskedő, nem pedig gyártó, ezért e vállalatoknak nem szabad szerepelniük a mellékletben.
(95)
A további vizsgálatot követően 5 vállalat esetében bebizonyosodott, hogy ezek az állítások helyesek. A vállalatokat tájékoztatták arról a szándékról, hogy törlik őket a vonatkozó mellékletből, és lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételt tegyenek. Közülük hárman nem tettek további észrevételt, míg két vállalat további megjegyzést fűzött az ügyhöz. Ezek a további állítások nem tartalmaztak elegendő bizonyítékot annak igazolására, hogy e vállalatok az érintett termék tényleges exportáló gyártói, ezért elutasították azokat. Ezen öt vállalatot a fentiek értelmében törölték a súlyozott átlagos végleges vám előnyeit élvező vállalatok listájáról.
4.10. A vizsgálati időszak utáni események
(96)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatala óta két egy csoportba tartozó, együttműködő exportáló gyártó kapcsolata állítólag megszakadt a részvénytársasági struktúrában bekövetkezett változások miatt. Ennek következtében a vállalatok egyike a másik vállalattól független, egyedi vámtétel kiszabását kérte.
(97)
A megadott információk alapján úgy tűnik, hogy a vizsgálati időszakot követően megszakadt a két vállalat közötti kapcsolat. A csoportban bekövetkezett állítólagos szétválás hatását, valamint az egyik vállalat által támasztott azon igényt, hogy részére egyedi vámtételt állapítsanak meg, részletesen meg kell vizsgálni. E tekintetben, amennyiben az egyik vagy mindkét vállalat kéri az állítólagos szétválás után kialakult helyzetének felülvizsgálatát, ez az alaprendelettel összhangban, megfelelő időpontban tett kérelemnek tekinthető. A fenti körülmények miatt a vállalat azon igényét, hogy a vizsgálat során részére egyedi vámtételt állapítsanak meg, elutasították.
(98)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a (97) preambulumbekezdésben említett egyik kapcsolódó exportáló gyártó számára külön vámot kellene kiszámítani, mivel bizonyítékok vannak arra, hogy nagyobb mértékben végzett dömpingtevékenységet, mint a többi exportáló gyártó. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ha az egymással kapcsolatban álló exportáló gyártók számára egy vizsgálati időszak alatt nem egyetlen súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet és vámot számítanának ki, akkor a magasabb vámkötelezettség alá eső exportáló gyártónak lehetősége lenne arra, hogy megkerülje a vámfizetést. Mivel a vizsgálatban érintett két exportáló gyártóról a vizsgálati időszak alatt megállapítást nyert, hogy kapcsolatban állnak egymással, nincs indok arra, hogy külön vámot határozzanak meg számukra. A (97) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az egyik vagy mindkét vállalat kérheti az állítólagos szétválás után kialakult helyzetének felülvizsgálatát, és ez az alaprendelettel összhangban álló intézkedésnek tekinthető. A fenti körülmények miatt a panaszos kérelmét elutasították.
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(99)
Az uniós gyártással és az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos észrevételek vagy új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (68)-(70) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
1.1. Az uniós felhasználás
(100)
Az uniós felhasználással kapcsolatos észrevételek vagy új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (71)-(72) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
2. A Kínából származó behozatal
(101)
Az egyik érdekelt fél megkérdőjelezte a behozatalra vonatkozó elemzés érvényességét, azt állítva, hogy a panaszból és az ideiglenes rendeletből is hiányoznak a behozatali mennyiségre vonatkozó adatok, mert úgy véli, hogy a m2-ben megadott mértékegység a terület mérésére, nem pedig a mennyiség mérésére szolgál.
(102)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy az árváltozások és a Kínából származó behozatal mennyisége a kereskedelem normál változásaira utalnak, és ezért nem tekinthető a kínai exportőrök általi dömpingtevékenységre utaló jelnek.
(103)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél megkérdőjelezte az Eurostat statisztikáinak megbízhatóságát azt állítva, hogy az aktuális kínai behozatali árak magasabbak, ezért közel állnak a más harmadik országokra érvényes behozatali árakhoz. Továbbá azt állította, hogy ez hatással lenne a megállapított dömpingkülönbözetekre.
(104)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy az Eurostat statisztikái alapján a piaci részesedés és az importár vonatkozásában végzett saját elemzése kissé eltér az ideiglenes rendeletben megállapított értékektől, és ezeket a megállapításokat ennek megfelelően módosítani kellene.
(105)
Egy másik érdekelt fél megállapította, hogy a Bizottság szolgálatai elmulasztották figyelembe venni a kínai behozatali áraknak a vizsgálati időszak után, 2010-ben bekövetkezett emelkedését.
(106)
A behozatali mennyiségek meghatározására használt mértékegységre vonatkozó állítás tekintetében az alaprendelet 3.2. cikkében rögzített „volumen” kifejezés a „mennyiségre”, nem pedig a „térfogatra” vonatkozik. Minden termékhez a legreprezentatívabb mértékegységet kell használni. Az érintett termék vonatkozásában a világpiac gazdasági szereplői egységesen a négyzetmétert (m2) használják. Ezért a vizsgálat céljából ez a mértékegység tekinthető a legmegfelelőbbnek. Ennek következtében ezt az állítást elutasították.
(107)
Az árváltozásra és a Kínából származó behozatali mennyiségre vonatkozó állítást illetően, abszolút értékben véve igaz, hogy a változások korlátozottak. A kínai import 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Azonban a kínai import volumenével kapcsolatos következtetést az uniós piacon mért felhasználás általános csökkenésével összefüggésben kell vizsgálni. Az a tény, hogy a kínai import csak 3 %-kal csökkent ebben az időszakban, míg az általános felhasználás 29 %-kal esett vissza, egyértelműen mutatja jelenlétük arányát az uniós piacon. A behozatal ilyen módon való stabilizálása lehetővé tette a kínai importőrök számára, hogy jelentős piaci részesedésre tegyenek szert egy olyan időszakban, amikor a többi résztvevő forgalma lényegesen csökkent.
(108)
A kínai árak változását illetően az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében feltüntetett átlagos importárak az Eurostat statisztikáin alapulnak. Kérdések érkeztek bizonyos tagállamok átlagos importárainak pontosságával kapcsolatban, de a hivatalos statisztikáktól eltérő árakat nem erősítettek meg. Mindenesetre a Bizottság emlékeztet arra, hogy az Eurostat adatai kizárólag az általános trend megállapítására szolgálnak, és még ha a kínai importárak felfelé mozdultak volna is el, egészében akkor sem változna a károkozásról alkotott kép, amely magas alákínálási és áron aluli értékesítési különbözeteket mutat. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a károkozás és a dömpingkülönbözetek kiszámításához nem az Eurostat adatait használták. Kizárólag a felkeresett vállalatoktól származó, ellenőrzött adatokat használták fel a különbözetszintek meghatározására. Ezért még ha a statisztikákhoz képest eltéréseket lehetne is megállapítani, az nem befolyásolná a meghatározott különbözetszinteket.
(109)
A Bizottság szolgálataira vonatkozó állítást illetően, amely szerint nem vették figyelembe az Eurostat 2010-re vonatkozó adatait, ez az érvelés nem fogadható el, mivel a vizsgálati időszak magában foglalta a 2010 első negyedévére vonatkozó adatokat. 2010 második - negyedik negyedévére vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy ezek az adatok a vizsgálati időszak utáni időszakra érvényesek, amelyeket a vizsgálat szempontjából nem kell figyelembe venni. Továbbá, ha ezeket az adatokat figyelembe vették volna is, az importra vonatkozó statisztikák azt mutatják, hogy a harmadik országok importárai is emelkedtek, ami azt jelzi, hogy ez egy általános trend, és nem kifejezetten csak a kínai behozatalra jellemző.
3. Áralákínálás
(110)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt ideiglenes szakaszban az áralákínálást az uniós gyártók uniós piacon független fogyasztók részére kínált, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos eladási áraiként határozták meg, és terméktípusonként összehasonlították a Kínából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF alapon megállapított és a meglévő vámokkal, az importálás utáni költségekkel és a kereskedelmi szintnek megfelelően kiigazított súlyozott átlagáraival.
(111)
Az egyik fél megállapítása szerint az exportár számításával kapcsolatban a felek tudomására hozott számítások nem felelnek meg az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt magyarázatnak. Ellenőrzés után megerősítést nyert, hogy szövegezési hiba található a preambulumbekezdésben. Az ideiglenes szakaszban a kereskedelmi szintnek megfelelő kiigazítást valójában az uniós gyártók által az uniós piacon független fogyasztók részére történő értékesítés gyártelepi árai alapján végezték, és az átlagos exportár kiszámításakor nem hajtottak végre kiigazítást az importálás utáni költségekkel. A végleges szakaszban az érintett országban működő exportáló gyártók uniós határparitáson kiszámított árait a meglévő vámokkal és az importálás utáni költségekkel (ezek az uniós kikötőnél felmerülő behozatali, szállítási és raktározási költségek, amelyek az importőrök általi viszonteladás előtt merülnek fel) igazították ki az együttműködő független importőröktől kapott adatok alapján.
(112)
Egy másik fél úgy vélekedett, hogy a forgalmazási és marketingköltségek figyelembevételét célzó lefelé történő kiigazítás esetén az árak hasonlóak lennének a kínai kiviteli árakhoz. Az ideiglenes számítás során azonban már figyelembe vették ezeket a kiigazításokat, ezért ezt az állítást megalapozatlannak találták és elutasították.
(113)
A vizsgálat 43,2 % és 55,7 % közötti alákínálási szintet tárt fel, amely kismértékben eltér az ideiglenesen megállapított szinttől (lásd az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdését). A változás oka az, hogy új CIF-értéket számítottak ki az (83)-(85) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártóra vonatkozóan, valamint egyedi CIF-exportárat határoztak meg a (51) preambulumbekezdésben szereplő Kito-csoport nevű exportáló gyártó számára.
4. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal
(114)
A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatallal kapcsolatos észrevételek vagy megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (78)-(80) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.1. Makrogazdasági mutatók
5.1.1. Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
(115)
A gyártással, kapacitással és kapacitáskihasználással kapcsolatos észrevételek vagy megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (84)-(85) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.1.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(116)
Az értékesítési volumennel és piaci részesedéssel kapcsolatos észrevételek vagy megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (86)-(87) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.1.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(117)
A foglalkoztatással és termelékenységgel kapcsolatos észrevételek vagy új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (88)-(89) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.1.4. A dömpingkülönbözetek mértéke
(118)
A dömpingkülönbözeteket a (88)-(93) preambulumbekezdésben ismertettük. Megerősítést nyert, hogy valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.2. Mikrogazdasági mutatók
5.2.1. Készletek
(119)
Az egyik fél kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (93)-(95) preambulumbekezdésében megadott adatok helyességét. A megjegyzést tevő fél azt állította, hogy a figyelembe vett teljes időszakra vonatkozó termelés százalékában kifejezett készletérték lényegesen alacsonyabb volt a fenti rendelet 10. táblázatában jelzett értéknél. E számításokat felülvizsgálták, és megállapították, hogy csak a 2009. évre és a vizsgálati időszakra vonatkozó százalékos adatok számítása hibás, és ezekben az időszakokban a készletek százalékos aránya valóban kissé magasabb volt a korábban jelzett értéknél. A helyes számítást az e rendelet 1. táblázata tartalmazza.
(120)
Ugyanez a fél azt állította, hogy ha az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy készleteit hat hónapos termelésének megfelelő szintre emelje, akkor ez 50 %-os készletarányt jelentene a teljes termeléshez viszonyítva, nem pedig 59 %-ot, ahogyan az az ideiglenes rendelet 10. táblázatában szerepel.
(121)
E tekintetben ki kell emelni, hogy az ideiglenes rendelet (93) és (94) preambulumbekezdésében végzett elemzések egymást kiegészítő jellegűek és nem azonosak. Az első elemzés a mintába felvett vállalatok készletarányát mutatja, négyzetméterben kifejezve, a mintába felvett vállalatok termeléséhez képest, szintén négyzetméterben megadva (61 % a vizsgálati időszakra vonatkozóan). A második elemzés, szintén a mintába felvett vállalatok tekintetében, azt mutatja, hogy a készlet értéke hány hónapos termelésnek felel meg az év tizenkét hónapjához viszonyítva (50 % a vizsgálati időszakra vonatkozóan).
(122)
A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomhangolását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2007-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (amely a teljes évi termelés 61 %-ának felel meg) a vizsgálati időszakban. Az 1. táblázat a hónapokra lebontott mennyiség és az éves termelés arányában is kifejezi a készletek mennyiségét.
(123)
1. táblázat
Készletek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Készletek (ezer m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Készletek a termelés százalékában kifejezve
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
A készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok száma az éves termeléshez viszonyítva
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
A készletmennyiség százalékos aránya (12 hónapra vetítve)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása kedvezőtlen helyzetet mutat.
5.2.2. Eladási árak
(125)
A (20) preambulumbekezdésben már említett egyik érdekelt fél kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (96)-(99) preambulumbekezdésében található, az uniós gazdasági ágazat eladási áraira vonatkozó megállapításokat azzal érvelve, hogy a Bizottság megállapításában nem vette figyelembe a lengyel- és csehországi, uniós egységáron értékesítő gyártókat, és az eladási árak nem egyeznek meg a nyilvánosan elérhető tényleges adatokkal.
(126)
Ezzel az állítással kapcsolatban szimulációt végeztek a Lengyelországban rögzített eladási árak használatával - Lengyelország termelése a teljes uniós termelés megközelítőleg 10 %-át adja. Nem végeztek szimulációt Csehország esetében, mivel ennek az országnak a termelése a teljes uniós termelés kevesebb, mint 3 %-át teszi ki. A szimuláció azt mutatta, hogy a végleges megállapítások a lengyel árak figyelembevételével sem változnak jelentős mértékben. Végül, ezzel a módszerrel összhangban, a Bizottság a kínai eladási árakkal való összehasonlíthatóság biztosítása érdekében kiszámította az uniós gazdasági ágazatra jellemző eladási árakat az első független uniós vásárló által fizetendő árak meghatározásához szükséges, vonatkozó kiigazítások elvégzése után.
(127)
Az egyik érdekelt fél úgy vélte, hogy az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében leírt következtetés, amely szerint az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy kisebb mennyiségben, de szélesebb választékban értékesítse a terméket, helytelen, mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ilyen esetben állítólag 2 %-nál nagyobb mértékben csökkenne.
(128)
Figyelembe kell venni, hogy a kisebb tételben történő értékesítés előtérbe helyezése nem feltétlenül vonja maga után a nagyobb mértékű piaci részesedés elvesztését. Először is az uniós gazdasági ágazat nem szorult ki teljesen a termék nagyobb, egységes tételekben történő értékesítésének piacáról, annak ellenére, hogy az alacsony árú kínai import által okozott nyomás kifejezetten erős ebben a szektorban. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat csak eladási árainak lenyomásával és költségesebb termékválaszték gyártásával tudta megtartani jelenlétét a teljes piacon, ami az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségesség csökkenéséhez vezetett. Ezért az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat nem veszített nagyobb piaci részesedést, azzal magyarázható, hogy a Kínából érkező árnyomás ellenére piaci jelenléte megtartását helyezte előtérbe.
5.2.3. Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése és bérek
(129)
Az egyik fél úgy vélte, hogy nyereségesség szempontjából nagy különbségek vannak a nagy- és kisvállalatok között. Ezért álláspontja szerint az átlagos nyereség nem tekinthető reprezentatív jellegűnek, mivel a minta csak egy nagyvállalat adatait tartalmazza.
(130)
Egy másik fél azt állította, hogy a nagy uniós gyártók jó pénzügyi helyzetben vannak. Ugyanez a fél azzal érvelt, hogy mivel akkor sem merültek fel veszteségek, miután a kisvállalatok eredményeit hozzáadták az uniós gazdasági ágazat átlagos haszonkulcsához, amint azt az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése és 12. táblázata mutatja, nem bizonyítható az általános károkozás.
(131)
Meg kell jegyezni, hogy a megállapítások és a mintavétel reprezentatív jellege összhangjának biztosítása érdekében valamennyi kármutatót (a nyereséget is beleértve) a teljes uniós termelés egyes szegmenseinek részesedésével szemben súlyozták. Másrészt megerősítést nyert a nagyvállalat reprezentatív jellege a nagyobb szegmens helyzetére vonatkozóan. A fentiekből következően, a mintába felvett vállalatok elemzéséből származó általános mutatók reprezentatívnak tekinthetők a teljes uniós gazdasági ágazat helyzetére nézve, ezért az előbbiekben említett állítást elutasították.
(132)
Arra a megállapításra vonatkozóan, amely szerint a nagyvállalatok nem szenvedtek kárt, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az elemzést a teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan kellett elvégezni, nem pedig meghatározott vállalatcsoportok vagy -típusok tekintetében. A (130) preambulumbekezdésben említettek szerint az a tény, hogy a vizsgálati időszakban nem merültek fel veszteségek, önmagában még nem jelenti azt, hogy nem érte semmilyen kár az uniós gazdasági ágazatot.
5.2.4. Gyártási költségek
(133)
Az egyik érdekelt fél kétségbe vonta azt a következtetést, amely szerint az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei 14 %-kal emelkedtek a készletnövekedés és a termékválaszték módosítása következtében. E fél álláspontja szerint ez a következtetés nem igaz, mivel a készletszintek és a termékválaszték nem része a gyártási költségeknek.
(134)
Ezt az állítást elutasították, mivel a magas készletszintek jelentős pénzügyi költséget jelentenek, amelyet figyelembe vettek a gyártási költségek elemzése során. Másrészt a termékválaszték ismételt módosítása további gyártási költségekkel jár, mivel a gyártónak gyakrabban felül kell vizsgálnia a gyártási folyamatot: ez a művelet költséges lehet, mert állásidőket okoz, és a gépek nem optimális kihasználásához vezet.
6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(135)
Az egyik érdekelt fél megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében leírt következtetést, amely szerint a felhasználás csökkenése negatív hatással volt az uniós gazdasági ágazatra. Ugyanezen fél szerint a felhasználás csökkenése nem okozhatott kárt, mivel a teljes piaci részesedés ugyanaz maradt.
(136)
Az uniós gyártók piaci részesedésének a felhasználás csökkenése ellenére is stabil helyzetével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem a piaci részesedés jelenti a károkozás egyetlen mutatóját. Az uniós gyártók csak a nyereségesség rovására tudták megtartani uniós piaci részesedésüket, amely a figyelembe vett időszak alatt visszaesett. Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy az uniós gyártók piaci részesedésének stabilitása kizárja a károkozás meglétét.
(137)
A fentiek figyelembevételével megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (107)-(111) preambulumbekezdésében foglaltak a kárra vonatkozó következtetések terén.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(138)
A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az okozati összefüggésre vonatkozó ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Ezek az észrevételek az ideiglenes rendelet (128)-(132) preambulumbekezdésében már tárgyalt, az önmagának okozott kárra vonatkozó állítások megismétlése. Nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely megváltoztatta volna az ideiglenes következtetéseket. Ezért az ideiglenes rendelet (135)-(136) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek.
1. A Kínából származó behozatal hatása
(139)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése és 3. cikkének (7) bekezdése értelmében az ideiglenes szakaszban megvizsgálták, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak.
(140)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelésében és értékesítésében tapasztalt visszaesés a csökkenő felhasználás következménye. Azzal is érveltek, hogy a kínai behozatal hatását csak korlátozott mértékben kell figyelembe venni, mivel a kínai piaci részesedés csak 1,6 %-kal emelkedett, amelyből legfeljebb 1 % hozható összefüggésbe az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésével.
(141)
Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgálat időbeli egybeesést tárt fel a kínai behozatal piaci részesedésének növekedése és az uniós gazdasági ágazat nyereségének csökkenése, illetve a készletszintek emelkedése között. Továbbá nemcsak a megnövekedett piaci részesedés gyakorolt nyomást az uniós gazdasági ágazatra, hanem sokkal inkább a kínai exportáló gyártók árképzési módszere és magas alákínálási szintje.
(142)
A (113) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat jelentős áralákínálási szintet állapított meg. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat és az importőrök nagyobbrészt ugyanazon fogyasztók számára értékesítik a terméket, ami azt jelenti, hogy a megrendelések tekintetében az uniós gazdasági ágazat közvetlenül versenyben áll a dömpingelt behozatallal.
(143)
Összességében ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségességi mutatóinak csökkenését és a kármutatók többségének romlását az árnyomás és az import volumene együttesen idézte elő.
2. A verseny hiánya az Unióban gyártott burkolólapok és a Kínából dömpingáron behozott burkolólapok között
(144)
Számos érdekelt fél észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy a Kínából származó kerámialapok behozatala nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazat számára, mivel ezek a termékek nem hasonlíthatók össze. Ezzel összefüggésben megállapították, hogy a Kínából származó kerámialapok a homogén termékek piacát látják el, míg az uniós gazdasági ágazat a kisebb tételekre vonatkozó megrendelések kielégítésére helyezi a hangsúlyt. Azzal érveltek továbbá, hogy a kínai és az uniós gazdasági ágazat nem áll egymással versenyben, mivel a kínai gyártók az alacsony és a közepes minőségű szegmensben működnek, míg az uniós gazdasági ágazat a közepes és a csúcsminőségű szegmenst célozza meg termékével. Ezen állításuk igazolásául az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének korlátozott mértékű csökkenésére hivatkoztak.
(145)
Habár semmilyen lényegi bizonyítékot nem szolgáltattak a fenti állítások alátámasztására, a Bizottság alaposan megvizsgálta, hogy a kínai behozatal valóban versenyben áll-e az Unióban gyártott burkolólapokkal.
(146)
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság rendkívül részletes összehasonlítást végzett, amely több száz, különböző típusú burkolólap elemzését tette lehetővé. Ebben az esetben a vizsgálat jelentős számú egyező terméktípust mutatott ki az uniós gazdasági ágazat és az exportőrök között. A vizsgálat eredménye egyértelműen igazolja, hogy az uniós gazdasági ágazat és a kínai behozatal versenyben áll egymással a terméktípusok tekintetében. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat és az exportáló gyártók közvetlenül versenyben állnak egymással, mivel ugyanazt az ügyfélkört célozzák meg termékeikkel.
(147)
Azzal az állítással kapcsolatban, amely szerint a Kínából származó kerámialapok a homogén termékek piacát látják el, míg az uniós gazdasági ágazat a kisebb tételekre vonatkozó megrendelések kielégítésére helyezi a hangsúlyt, meg kell jegyezni - az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően -, hogy pontosan a kínai behozatal által gyakorolt nyomás kényszerítette arra az uniós gazdasági ágazatot, hogy elmozduljon a termékek kisebb tételben, szélesebb szín- és méretválasztékban történő értékesítése irányába. Az uniós gazdasági ágazat továbbra is jelen van a piac valamennyi szegmensében, és a fenti állításokkal ellentétben a kereskedelem szerkezete, amely azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatnak bizonyos terméktípusokra kellett összpontosítania, egyértelmű jele annak, hogy közvetlen versenyről van szó.
(148)
A fentiek tekintetében az érvelés, amely szerint a kínai behozatal nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel ezek a területek nem állnak versenyben egymással, nem fogadható el.
3. Az egyéb tényezők hatásai
3.1. Az egyéb harmadik országokból származó import hatása
(149)
Néhány érdekelt fél fenntartotta azon állítását, amely szerint a török behozatal hatását jelentősnek kell tekinteni. Az árakkal kapcsolatban az egyik fél kétségbe vonta azt a következtetést, hogy a török árak 19 %-os emelkedése jelentős mértékű.
(150)
Ezt az érvet az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdése tartalmazta, és nem találtak olyan bizonyítékot, amely érvénytelenítené az ideiglenes szakaszban levont következtetést. Ezzel összefüggésben megerősítést nyert, hogy a török árak 19 %-os emelkedését lényegesnek kell tekinteni. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nincs bizonyíték arra, hogy az ebből az országból származó dömpingelt behozatal kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazat számára, ezért ez az érvelés nem fogadható el.
3.2. A felhasználás csökkenésének hatása
(151)
Az egyik érdekelt fél megállapította, hogy a felhasználás csökkenése főleg Spanyolországot és Olaszországot érintette, és szerinte leginkább ezek az országok szenvedtek kárt. Ezzel szemben a kínai export fő célállomását az északi tagállamok jelentették, amelyek felhasználásában nem következett be csökkenés, és ahol az uniós gyártók kevésbé szenvedtek kárt. Ugyanez a fél azt is megállapította, hogy a spanyol kerámialap-ágazat 2010-ben fellendült, ami azt mutatja, hogy nincs összefüggés a kínai export és az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési adatai között.
(152)
Az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által regisztrált készletnövekedést az uniós felhasználásban bekövetkezett csökkenésnek kell tulajdonítani, nem pedig a dömpingelt kínai behozatal hatásának.
(153)
Az arra vonatkozó állításokat, hogy az északi-európai tagállamokat nem érintette a felhasználás csökkenése, és a Kínából származó import kizárólag Észak-Európába irányult, nem támasztották alá egyértelmű bizonyítékokkal. Ezzel szemben a mintába felvett kínai exportáló gyártók adatai azt mutatják, hogy ezek az eladások az Unió területén egyenletesen oszlanak meg. Ezenkívül a Spanyolországot és Olaszországot érintő export együttesen az eladások 28 %-át teszi ki, csak kevéssel elmaradva a Németországba irányuló eladások (32 %) mögött. Ennek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani.
(154)
Azzal az állítással kapcsolatban, hogy az uniós gazdasági ágazat által regisztrált készletnövekedést az uniós felhasználás csökkenésének kell tulajdonítani, a Bizottság emlékeztet az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében foglalt indoklásra, amely szerint a kínai behozatal által gyakorolt nyomás különösen a nagy tételben értékesítő szektort érintette igen erősen, és ez egyértelműen hatással volt az uniós gyártók készleteire. A készletarány növekedése a figyelembe vett időszak során nem magyarázható kizárólag azzal a ténnyel, hogy nehézségekbe ütközött a termékek értékesítése, hanem ez abból a szükségszerűségből is következett, hogy rendkívül sokféle terméket kellett készleten tartani. A kínai import által a készletekre gyakorolt káros hatásra vonatkozó következtetés így megerősítést nyert.
3.3. A gazdasági válság hatásai
(155)
Számos érdekelt fél fenntartotta azt az álláspontot, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot sújtó nehézségek valódi oka a gazdasági válság. Ezt azzal a ténnyel támasztották alá, hogy a legsúlyosabb hanyatlás 2008 és 2009 között következett be, vagyis abban az évben, amikor kitört a válság, míg a tendencia kevésbé volt éles az azt követő időszakban. Rámutattak arra is, hogy a figyelembe vett időszak magában foglalja az adott ciklus csúcspontjait és mélypontjait, amelyben a csúcspontot az építőipari ágazat fellendülése, a mélypontot pedig a pénzügyi válság, valamint a harmadik világ országaiban létesített új termelőüzemek miatti exportcsökkenés jelenti.
(156)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél hangot adott azon álláspontjának, amely szerint számos kármutató romlása inkább a gazdasági válságnak tudható be, mint a dömpingelt importnak. E fél meglátása szerint a gazdasági recesszió miatt megnőtt a nagy tételben értékesített, alacsony árú termékek iránti kereslet. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazatnak sokkal inkább a nagy tételű megrendelésekhez kapcsolódó gyártásra kellett összpontosítania, egy olyan részpiacra, amelyen már a kínai exportáló gyártók tevékenykedtek, és ez okozta a készletszint-növekedést. Továbbá azt állította, hogy a gazdasági recesszió inflációt okozott az Unión belül, amely a kínai inflációnál magasabb mértékű volt, és ez okozta az uniós gyártók termelési költségeinek növekedését, ami az állítások szerint ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazatnak termelési költség alatti áron kellett értékesítenie termékeit.
(157)
Egy másik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nyeresége jelentősen emelkedett a vizsgálati időszak utolsó negyedévében, és ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállt a gazdasági válság után. Ez a fél azt kérelmezte, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó nyereséget mutassák ki negyedévek szerint, amelyből valószínűleg látszana, hogy a vizsgálati időszak vége felé jóval magasabb volt a nyereségesség.
(158)
Azt a tényt, hogy a gazdasági visszaesés hatással volt az uniós gazdasági ágazat teljesítményére, már elismerték az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendelet (120) preambulumbekezdésében. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az okozati összefüggés megállapítása érdekében a vonatkozó jogszabály kimondja, hogy a dömpingelt behozatalnak jelentős kárt kell okoznia az uniós gazdasági ágazat számára. Azonban nem feltétlenül szükséges, hogy a dömpingelt behozatal legyen a kár kizárólagos okozója.
(159)
A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy a kínai export növekvő tendenciája a gazdasági válság ellenére is tovább folytatódna. Valójában Kína volt az egyetlen olyan gazdasági szereplő, amely a nehéz gazdasági helyzetben is meg tudta tartani piaci részesedését.
(160)
A (156) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós keresletben bekövetkezett strukturális változás tekintetében nem szolgáltattak bizonyítékokat ezen állítás alátámasztására. A Bizottság ezzel szemben emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében írtak szerint a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak meg kellett változtatnia termékkínálatát, és a típusok, színek és méretek tekintetében szélesebb választékot kellett biztosítania, illetve növelnie kellett készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendelésekre rövid időn belül reagálni tudjon. Ezért ezt a kérelmet elutasították.
(161)
Az infláció termelési költségekre gyakorolt hatása tekintetében megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt az Unió inflációs rátája átlagos értékét tekintve nem volt magasabb, mint Kínában, ezért ez nem ad magyarázatot arra, hogy az uniós gyártók miért nem tudták termékeiket megfelelő áron értékesíteni. Az alákínálási szintet figyelembe véve nem vonható le az a következtetés sem, hogy az uniós gazdasági ágazat leszorító nyomást gyakorolt volna a kínai importárakra. A fentiek alapján az érintett fél által előterjesztett kérelmet elutasították.
(162)
Másfelől, az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozóan emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdése alátámasztotta, hogy a kínai exportőrök agresszív árképzési módszerei már a világgazdasági visszaesés előtt kifejtették hatásukat az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakra vonatkozó nyereségességére. Ez azt igazolja, hogy a Kínából származó, alacsony árú behozatal a válság nélkül is elégséges lett volna ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon az uniós gazdasági ágazat számára.
(163)
Ez a tény a dömpingelt árak figyelembevételével alátámasztja azt a következtetést, hogy a kínai export és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggés nem szakadt meg a gazdasági visszaesés hatására.
(164)
Az a kérelem, amely arra irányul, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó nyereséget mutassák ki negyedévekre bontva, a jelenlegi vizsgálat szempontjából nem tekinthető relevánsnak, mivel még ha ennyire jelentős mértékű nyereségnövekedés következett volna is be, azt össze kellene hasonlítani a 3,9 %-os célhaszonkulccsal.
3.4. Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása sikertelenségének hatása
(165)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gyártóknak okozott kár a szerkezetátalakítás terén vallott kudarcuknak tulajdonítható, mivel a 29 %-os keresletcsökkenésre mindössze 7 %-os kapacitáscsökkentéssel és a foglalkoztatottak számának 16 %-os visszaszorításával reagáltak.
(166)
Ebben a szektorban a gyártási kapacitás csökkentése bonyolult folyamat, mivel a piac esetleges talpra állása esetén a kapacitás visszaszerzése rendkívüli költségekkel jár a gyártók számára. Az érintett időszakban a foglalkoztatottak számának előrejelzett csökkentése megegyezett a piac csökkenésének mértékével. A foglalkoztatás tendenciája nem feltétlenül tükrözi tökéletesen a termelés tendenciáját, mivel nem minden munkahely kapcsolódik közvetlenül a tényleges termeléshez. Következésképpen az a tény, hogy a kapacitás csökkentése és a munkaerő elbocsátása az iparágban nem egyezett meg pontosan a piac csökkenésének mértékével, nem utal a szerkezetátalakítás sikertelenségére. Az állításokkal ellentétben és figyelembe véve az iparág szerkezetét, a 7 %-os kapacitáscsökkentés és a foglalkoztatottak számának 16 %-os csökkentése ezért jelentősnek tekinthető.
3.5. Az uniós gazdasági ágazat teljesítményének hatása az exportpiacokra
(167)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a magas árak, nem pedig a kínai export hatása okozta az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének visszaesését.
(168)
Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye a gazdasági válságot követően helyreállt. Ezért nem fogadható el az a megállapítás, hogy az exportteljesítmény jelentős mértékű károsító hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat eredményeire.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(169)
Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. Ezért megerősítették az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéseit.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(170)
Figyelembe véve a felek észrevételeit, a Bizottság további elemzést folytatott le az uniós érdekkel kapcsolatos valamennyi érvelés tekintetében. Minden kérdést megvizsgáltak, és megerősítették az ideiglenes rendeletben foglalt következtetéseket.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(171)
Az uniós gazdasági ágazat érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)-(141) preambulumbekezdésében leírt következtetések ezúton megerősítést nyernek.
2. Az importőrök érdeke
(172)
Az egyik fél észrevételt tett arra vonatkozóan, hogy az intézkedések bevezetése veszélyezteti az importőrök gazdasági fennmaradását, mivel az extra vámköltségeket csak részben tudnák áthárítani a fogyasztókra.
(173)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két fél kifogásolta azt a következtetést, amely szerint az importőrök egyszerűen át tudnak váltani a kínai beszállítókról más beszerzési forrásokra, különösen amiatt, mert a minőség és az árak nem összehasonlíthatók.
(174)
A megállapítással kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy behozatal nagy részét nem érintik vámok, mivel az nem kínai eredetű. Az egész világon összehasonlítható minőségben gyártott termék jellemzői azt mutatják, hogy e termékek felcserélhetők, ezért az állításokkal ellentétben számos alternatív beszerzési forrás áll rendelkezésre. Még az olyan kínai behozatalra támaszkodó importőrök esetében is, amelyről a vizsgálat megállapítja, hogy dömpingáron behozott és az Unióból származó termékeknél jóval alacsonyabb áron értékesített termékekről van szó, a vizsgálat megállapította, hogy az importőrök értékesítési áraikban 30 %-on felüli árrést tudnak alkalmazni. Ez, valamint az a tény, hogy a vizsgálat eredménye szerint az importőrök 5 % körüli nyereséget tudnak realizálni, és az esetleges költségnövekedés legalább egy részét át tudják hárítani a fogyasztókra, arra enged következtetni, hogy az importőrök képesek megbirkózni az intézkedések hatásával.
(175)
Továbbá az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseknek megfelelően, az intézkedések bevezetése nem akadályozza az uniós importőröket abban, hogy növeljék részesedésüket az Unió területén és egyéb harmadik országokban elérhető egyéb, nem dömpingelt forrásokból származó termékek behozatalában.
(176)
Az egyik importőr azt állította, hogy bizonyos terméktípus esetében a kínai árak jelenleg magasabbak, mint az uniós gazdasági ágazat árai, ezért az intézkedések a későbbiekben nem tennék lehetővé e terméktípus kivitelét.
(177)
Ezt az állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Továbbá a rendelkezésre álló információk alapján e terméktípus csak csekély arányban van jelen a piacon, és nem érintené jelentős mértékben az uniós piac ellátási helyzetét. Ezért ezt a kérelmet elutasították.
3. A felhasználók érdeke
(178)
Néhány érdekelt fél megállapítása szerint jelentős a felhasználókra gyakorolt hatás. Különösen azt emelték ki, hogy még a 32,3 %-os minimális áremelkedés is megakadályozza a fogyasztókat abban, hogy minőségi termékeket vásároljanak. Azt is megállapították, hogy miközben a diverzifikált termékösszetételt kínáló nagy barkácsáruházakra kifejtett hatás korlátozott lehet, a kis szaküzleteket azonban jelentős mértékben érintené.
(179)
A végfelhasználókra gyakorolt hatás tekintetében a Bizottság megerősíti, hogy az ideiglenes vámok kivetéséről szóló bizottsági rendelet (152) és (153) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetéseknek megfelelően az árat érintő hatás korlátozott lesz.
(180)
Az építőipari szektor, egyike a kerámialap-gyártók nagyobb vevőinek, úgy döntött, hogy nem vesz részt a vizsgálatban. Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően ismét felkérték az Európai Építőipari Szövetséget, szolgáltasson adatokat arra vonatkozóan, hogy adott esetben milyen mértékben érintené az intézkedések bevezetése. Az Európai Építőipari Szövetség megerősítette, hogy habár nem állnak információk közvetlenül a rendelkezésére, az intézkedések költséghatása a teljes üzleti tevékenységre nézve igen alacsony. Azt is kifejtette, hogy a tagjai által mutatott csekély érdeklődés a Bizottság javaslatának támogatásaként értelmezendő.
(181)
Végül, a kisebb szaküzletekkel kapcsolatban a Bizottság nem tudott olyan döntő adatokat beszerezni, amelyek megerősítenék a dömpingellenes intézkedések hatásának nagyságát és kiterjedését. Az importőröket érintő változások mellett emlékeztetni kell arra, hogy kerámialapokat az Unió területén és számos, nem dömpingtevékenységet folytató harmadik országban is előállítanak, ezért a kiskereskedelmi üzleteknél kizárható a súlyos áruhiány veszélye.
4. A végső fogyasztók érdekei
(182)
Erőfeszítéseket tettek abba az irányba, hogy részletesebb hatásvizsgálatot szerezzenek be a fogyasztóktól. A vizsgálat kimutatta, hogy a hatás nagy valószínűséggel korlátozott.
(183)
Mindenekelőtt az intézkedések abszolút értékét kell kiszámítani az importár alapján, ezért a számításnak olyan értéken kell alapulnia, amely jóval alacsonyabb, mint az érintett termék végleges kiskereskedelmi ára. Ez az érték csökkenhet a különböző szakaszok folyamán (importőrök, nagykereskedők és kiskereskedők), mielőtt eléri a végső fogyasztót. A Bizottság emlékeztet arra, hogy még ha az importőrök és a viszonteladók a vám teljes költségét át is hárítanák a fogyasztókra, a piacon hatalmas kínálat van olyan, uniós gyártók és harmadik országbeli gyártók által előállított termékekből, amelyeket nem érintenek az intézkedések.
(184)
A Bizottság úgy számította ki a dömpingellenes vámok fogyasztói árakra gyakorolt hatását, hogy meghatározta a fizetendő vámok összegét a Kínából származó tényleges behozatal alapján, és ezt az összeget közvetlenül felosztotta a fogyasztók között, feltételezve, hogy az importőrök, nagykereskedők és kiskereskedők az összes további költséget áthárítanák a végső fogyasztókra. Az így kiszámított költséghatás jóval alacsonyabb, mint 0,5 EUR/m2. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendeletben megfogalmazott következtetés szerint az átlagos éves felhasználás személyenként 2,2 m2 körüli mennyiségre tehető az Unióban. Az egy négyzetméterre eső vám által gyakorolt alacsony hatást figyelembe véve a költség növekedése valószínűleg korlátozott lesz még abban az esetben is, ha a fogyasztó jelentős mennyiségű érintett terméket vásárol építési vagy felújítási munkákhoz.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(185)
Az intézkedések bevezetésének hatásai várhatóan segítik az uniós gazdasági ágazat működését, és ebből következően kedvező hatást fejtenek ki az uniós piac versenyfeltételeire, valamint csökkentik a gyárbezárások és a foglalkoztatás visszaesésének veszélyét.
(186)
Ezenkívül az intézkedések bevezetése várhatóan korlátozottan érinti a felhasználókat/importőröket, akiknek lehetőségük van arra, hogy az uniós piacon és egyéb harmadik országokban rendelkezésre álló legkülönbözőbb szállítóktól szerezzék be a termékeket.
(187)
A fentiekre való tekintettel nem lehet arra következtetni, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálná az uniós érdeket.
G. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
1.1. Tájékoztatás
(188)
Két érdekelt fél azt az álláspontot képviselte, hogy a Bizottságnak az ideiglenes rendeletben közzé kellett volna tennie az alákínálási különbözetet, és egyikük megállapította, hogy ezen adat közzétételének elmulasztása azt eredményezte, hogy az érdekelt felek nem tudták felmérni, hogy helyesen alkalmazzák-e a kisebb vámtétel szabályát.
(189)
A fentiekre válaszul az ideiglenes különbözetek a következőképpen alakultak:
Vállalat
Kárkülönbözet
Wonderful-csoport
52,6 %
Xinruncheng-csoport
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Minden más együttműködő gyártó
66,0 %
Fennmaradó különbözet
95,8 %
1.2. Kárkülönbözet
(190)
Az egyik fél azt állította, hogy a Bizottság nem egységes megközelítést alkalmazott a károkozás mértékének megállapítására, és következtetései a teljes gazdasági ágazatra vonatkozó súlyozott átlagos adatokon alapulnak.
(191)
Ezzel az észrevétellel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a károkozás megszüntetéséhez szükséges szinttel kapcsolatos megállapítások olyan ellenőrzött vállalati adatokon alapulnak, amelyeket az összehasonlítás céljainak valamennyi vonatkozásában a legmegbízhatóbbnak találtak. Ezért ezt a kérelmet elutasították.
(192)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(193)
A vonatkozó vámszintek meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(194)
Ebből a célból megfelelőnek tartották azt, hogy az alákínálási különbözetet az uniós gyártók és a kínai exportőrök által szolgáltatott adatokból meghatározott árak alapján számítsák ki.
(195)
A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges dömpingellenes vám összegének kiszámításakor abból indultak ki, hogy a vámot úgy kell kiszámítani, hogy lehetővé tegye az uniós gazdasági ágazat számára gyártási költségei fedezését és ésszerű nyereség realizálását. Arra a következtetésre jutottak, hogy az adók levonása előtti ésszerű nyereség mértékének meg kell egyeznie azzal, amelyet egy ilyen típusú ágazat rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélküli helyzetben realizálni tudna hasonló termék értékesítésekor az Unió területén. A nyereség mértékét az uniós gazdasági ágazat 2007-ben elért 3,9 %-os nyeresége alapján határozták meg az ideiglenes rendelet 12. táblázatában foglaltak szerint.
(196)
A megállapított kárkülönbözetek a következők:
Vállalat
Kárkülönbözet
Wonderful-csoport
58,5 %
Xinruncheng-csoport
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Minden más együttműködő gyártó
65,0 %
Fennmaradó különbözet
82,3 %
(197)
Meg kell jegyezni, hogy a „Minden más együttműködő gyártó” kategória esetében a kárkülönbözetet a Kito-csoport adatainak felhasználása nélkül határozták meg, mivel a Kito-csoport nem vett részt a mintában, annak érdekében, hogy a „Minden más együttműködő gyártó” kategóriára vonatkozó dömpingkülönbözettel egységes számítási módot alkalmazzanak. (Lásd az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének első mondatát.) A Kito-csoportra - az alaprendelet 18. cikkét alkalmazva - a (54) preambulumbekezdésben említettek szerint a maradvány kárkülönbözet vonatkozik.
(198)
Figyelembe kell venni továbbá azt is, hogy az alákínálási különbözetek magasabbak a (88)-(93) preambulumbekezdésben megállapított dömpingkülönbözeteknél, ezért a kisebb vámtétel szabályával összhangban a dömpingkülönbözetet kell kiindulási alapul használni a vámszint meghatározásához.
(199)
Az új exportáló gyártók és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új gyártókra is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
2. Vámáru-nyilatkozat
(200)
Az érintett termékkel kapcsolatos statisztikai adatokat gyakran négyzetméterben fejezik ki. Az érintett termék esetében azonban nem tartalmaz ilyen kiegészítő egységet a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében meghatározott kombinált nómenklatúra (6). Ezért rendelkezni kell arról, hogy nemcsak az importálni kívánt érintett termék kg-ban vagy tonnában kifejezett tömegét, hanem a négyzetméterben megadott mennyiségét is fel kell tüntetni a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatban.
3. Az ideiglenes vám végleges beszedése
(201)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék.
(202)
Azokban az esetekben, amikor a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok formájában biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, míg az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni.
4. Intézkedési formák
(203)
Az egyik érdekelt fél javasolta, hogy az intézkedések bevezetésére minimum importár (MIP), ne pedig megállapított érték szerinti vám formájában kerüljön sor. Azonban a MIP nem alkalmazható az érintett termék vonatkozásában, mivel számos terméktípus létezik, amelynek árai nagymértékben eltérnek egymástól, ami lényegesen növeli a keresztkompenzáció veszélyét. Ezenkívül a terméktípusok köre - a kialakítást és a gyártást tekintve - várhatóan tovább bővül, ezért a MIP a későbbiekben sem biztosítana megfelelő alapot a vámszint megállapításához. Ezért az intézkedések MIP formájában történő bevezetésére irányuló kérelmet elutasították.
(204)
Egy másik fél azt kérelmezte, hogy az intézkedéseket vezessék be behozatali kontingensek formájában. Azonban a behozatali kontingensek nem állnak összhangban sem az alaprendelet előírásaival, sem pedig a nemzetközi szinten elfogadott szabályokkal. A kérelmet ezért elutasították,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termékekre, alátéten is, amelyek jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartoznak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám
TARIC kiegészítő kód
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
30,6 %
Minden más vállalat
69,7 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló 258/2011/EU rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartozó kerámialapok behozatalára az ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken felüli részét elengedik.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a vizsgálati időszakban (2009. április 1-jétől2010. március 31-ig) nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó és az 1. cikk (1) bekezdésében leírt árukat, nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyet érintenek az ebben a rendeletben hozott intézkedések, valamint ténylegesen exportálta az érintett árukat, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű árunak az Unió területére történő exportjára a vizsgálati időszak lejárata után, a Tanács, a Bizottság által előterjesztett javaslat egyszerű többséggel való elfogadását, valamint a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését annak érdekében, hogy az adott gyártóra a mintába nem felvett együttműködő gyártókra érvényes, 30,6 %-os vámot alkalmazzák.
4. cikk
Ha az 1. cikkben említett termékek tekintetében szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot állítanak ki, akkor az importált termékek négyzetméterben megadott mennyiségét fel kell tüntetni a nyilatkozat megfelelő rovatában.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 12-én.