PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.
A TANÁCS 990/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. október 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára. Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) kiterjesztette bizonyos, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet (4) határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (6) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.
2. Jelenlegi vizsgálat
(4)
A Bizottság 2010. július 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.
(5)
A felülvizsgálat azt követően indult meg, hogy az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (European Bicycles Manufacturers Association, EBMA, a továbbiakban: a kérelmező) megalapozott kérelmet nyújtott be a kerékpárok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében.
(6)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, a kérelemben szereplő uniós gyártókat, egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat és az importőröket, továbbá a tudomása szerint érintett szövetségeket, valamint a kínai hatóságokat.
(8)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek.
(9)
A kérelmező által képviselt számos uniós gyártó, egyéb együttműködő uniós gyártó, exportáló gyártó, importőr és felhasználói szervezet ismertette álláspontját.
(10)
Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
4. Mintavétel
(11)
Tekintettel a vizsgálatban érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő.
(12)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az exportáló gyártókat és a nevükben eljáró képviselőket, az uniós gyártókat és importőröket, hogy jelentkezzenek, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjanak tájékoztatást. A Bizottság emellett kapcsolatba lépett az exportáló gyártók ismert szervezeteivel és a Kínai Népköztársaság érintett hatóságaival is. E felek nem emeltek kifogást a mintavétel alkalmazása ellen.
(13)
Összesen 7 exportőr/gyártó, mintegy 100 uniós gyártó és 4 importőr nyújtotta be a megadott határidőn belül a kért információkat.
(14)
Tekintettel arra, hogy csupán hét kínai gyártó nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért, mintavételre vonatkozó információkat, a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt. A Bizottság kérdőívet küldött az említett hét vállalatnak, amelyek közül háromtól érkezett válasz. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti felülvizsgálati időszakban (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) az érintett terméket az EU-ba exportálta.
(15)
Ami az uniós gyártókat illeti, a mintát - az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően - az érintett szövetséggel való konzultáció után és e gyártók egyetértésével, az uniós értékesítések és gyártás legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választották ki. Ennek eredményeként nyolc uniós gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött a kiválasztott nyolc vállalat számára, amelyek azokat hiánytalanul kitöltve juttatták vissza.
(16)
A kérdőívre válaszoló és együttműködésre kész importőrök korlátozott száma miatt (négy importőr) az a döntés született, hogy az importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel. A Bizottság kérdőíveket küldött a négy importőrnek. A kérdőívre csupán egy importőr válaszolt; az importőr azonban hiányosan töltötte ki a kérdőívet, mivel éppen abban az időszakban szüntette be tevékenységét.
(17)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok által benyújtott információk helyszíni ellenőrzésére került sor:
a)
Uniós gyártók:
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Hollandia,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Franciaország,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franciaország,
-
Denver S.R.L., Dronero, Olaszország,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Németország,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Németország,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Lengyelország és Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Németország,
-
UAB Baltik Vairas és UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litvánia; Pantherwerke AG és Onyx Cycle GmbH, Löhne, Németország;
b)
Kínai exportáló gyártók:
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kína.
(18)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a felülvizsgálati időszakra terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2007 januárjától a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az érintett termék azonos az 1524/2000/EK rendeletben szereplő termékkel, vagyis az ex 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kód alá besorolt motor nélküli kerékpárokkal (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is, de kivéve az egykerekűeket).
(20)
A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták:
-
A. ATB (24″ vagy 26″ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat),
-
B. 26″ vagy 28″ átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok,
-
C. 16″ vagy 20″ átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok,
-
D. más kerékpárok (kivéve az egykerekűeket).
(21)
A fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(22)
A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és általa az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg ország piacán gyártott és értékesített kerékpárok, valamint az uniós piacra behozott, Kínából származó kerékpárok ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználási módjuk megegyezik. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
(23)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai kerékpárok és az Unióban gyártott kerékpárok közötti verseny kicsi, illetve nem létezik. A dosszié azonban nem tartalmazott olyan információt, amely ezt az állítást alátámasztotta volna, és nem nyújtottak be ezt bizonyító dokumentumot sem az állítás alátámasztására. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportőrök csekély mértékben működtek együtt, és kevés információt szolgáltattak a kínai gyártók által az uniós piacon gyártott és értékesített termékek vonatkozásában. Ezért és további megbízhatóbb információk hiányában az állítást elutasították.
(24)
Az uniós gazdasági ágazat által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárokat, az analóg országban gyártott és annak piacán értékesített kerékpárokat, valamint a Kínából származó, az uniós piacra importált termékeket ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(25)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
(26)
Az eljárásban tanúsított együttműködés szintje kezdettől fogva igen alacsony volt. Amint azt a (14) preambulumbekezdés említi, mindössze három kínai gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet és volt hajlandó kezdetben együttműködni. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett terméket az EU-ba exportálta; e két vállalat együttesen az érintett termék Unióba irányuló teljes kivitelének kevesebb mint 10 %-át tette ki.
(27)
Az EU-ba exportáló vállalatok telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor. Egyikük esetében azonban lehetetlen volt ellenőrizni a kitöltött kérdőíven megadott információkat, mivel a vállalat nem tudta rendelkezésre bocsátani a megadott adatokat alátámasztó dokumentumokat. A másik vállalat kielégítő módon együttműködött, azonban az e vállalat által a felülvizsgálati időszakban lebonyolított, EU-ba irányuló kivitel az érintett termék Kínából az Unióba érkező teljes kivitelének kevesebb mint 5 %-át tette ki.
(28)
A fentiek tekintetében a kínai hatóságok és a három vállalat értesítést kaptak arról, hogy az exportáló gyártók alacsony szintű együttműködése miatt sor kerülhet az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására, továbbá lehetőségük nyílt arra, hogy megtegyék észrevételeiket. A Bizottság nem kapott semmiféle észrevételt erre az értesítésre. Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken - nevezetesen kereskedelmi statisztikákon és az érdekelt felek által benyújtott adatokon - alapulnak.
2. A Kínából származó behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt
2.1. Analóg ország
(29)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés Mexikót jelölte meg a Kínára érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket.
(30)
Az egyik fél észrevétele Mexikó analóg országként való kiválasztására vonatkozott; e fél azt állította, hogy a mexikói belföldi piacon alkalmazott kerékpárárak nem megbízhatóak, és nem felelnek meg e vizsgálat céljainak. Alternatív országként Indiát javasolták. Ezt a javaslatot azonban nem támasztották alá, így azt el kellett utasítani.
(31)
A korábbi vizsgálatok során Mexikó szerepelt analóg országként; nincs olyan bizonyított új vagy megváltozott körülmény, amely indokolná az analóg ország kiválasztásának módosítását. A mexikói piac érintett termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető.
(32)
Három mexikói vállalatnak kérdőíveket küldtek. A három vállalat közül mindössze egy volt hajlandó együttműködni, és nyújtott be kitöltött kérdőívet.
2.2. Rendes érték
(33)
Az analóg országban alkalmazott belföldi értékesítési árak alapján megállapították az átlagos rendes értéket; ennek során az euro-peso átváltási árfolyamának a felülvizsgálati időszakban számolt átlagát vették figyelembe az euróban kifejezett, gyártelepi paritáson számolt súlyozott átlagár kiszámításánál.
2.3. Exportár
(34)
A 18. cikk alkalmazása és további megbízható információ hiánya következtében az exportárakat főként az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodva állapították meg.
(35)
A korábbi vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Eurostat statisztikáiban található árak nem mérvadók az elemzés szempontjából (8). A kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt azonban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz. A Bizottság ugyanakkor tudatában van ezen elemzés korlátainak, amely csak az ártrendek jelzésére használható fel.
(36)
Az Eurostattól származó exportár CIF-ár, amelyet a gyártelepi szintű ár kiszámítása céljából ki kellett igazítani az egyes ügyletek átlagos tengeri szállítási költsége tekintetében. Az egyetlen együttműködő kínai gyártó által benyújtott kérdőívben szereplő információ alapján az egységenkénti átlagos tengeri szállítási költséget 8,30 EUR-ban állapították meg. Az egyedüli kínai együttműködő vállalat által az Unió tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárat hasonlóképpen állapították meg. Az így meghatározott egységár alapján számították ki a kínai gyártelepi árak súlyozott átlagát.
2.4. Összehasonlítás
(37)
A Mexikó vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint - gyártelepi alapon - összehasonlították a kínai exportárak súlyozott átlagával. Ily módon megállapították a dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát.
2.5. Dömpingkülönbözet
(38)
A dömpinggel kapcsolatos számítások során megállapított országos dömpingkülönbözet meghaladja a 20 %-ot. Ez a szint azonban óvatos becsléseken alapul, mivel az Eurostat-adatok nem tükrözik az érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kérelemben szolgáltatott információ szerint a dömpingkülönbözet szintjei meghaladták a 100 %-ot.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Előzetes megjegyzés
(39)
A Kínából származó behozatal valószínű alakulását a várható ártrendek és mennyiségek szempontjából is vizsgálták.
3.2. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai
(40)
A kérelemben szolgáltatott információk alapján a kínai kerékpárgyártó ágazat volumenét tekintve a világ legnagyobb termelője. Kína termelési kapacitása 100-110 millió kerékpár, és évi mintegy 80 millió kerékpárt gyártanak. A kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált: az évi 80 millió előállított kerékpár közül 25 millió készül a belföldi piacra, a fennmaradó 55 milliót, az össztermelés 69 %-át exportra gyártják.
(41)
A kihasználatlan kínai kapacitás évente 20-30 millió kerékpárra tehető, ami - amint arra a (66) preambulumbekezdés is rámutat - a jelenlegi uniós termelés több mint kétszeresét jelenti. Ezenkívül a vizsgálat során szerzett információk azt mutatják, hogy megnövekedett kereslet esetén a kínai kerékpárgyártási kapacitás - többek között további munkaerő alkalmazása révén - könnyen növelhető.
(42)
Mindezek alapján tehát nem zárható ki, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás dömpingellenes rendelkezések hiányában az EU-ba irányuló export mennyiségének növelésére lenne használható.
(43)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a rendeletben szereplő kínai gyártási kapacitási adatok megalapozatlanok, és pusztán spekuláción alapulnak. E tekintetben fel kell idézni, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködésének szintje igen alacsony volt, és a megállapításokat nagy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Ebben az esetben és a (40) preambulumbekezdésben említettek szerint bármely más megbízható információ hiányában a Bizottság a kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékot használta fel. A vizsgálat nem tárt fel olyan információt, amely arra utalt volna, hogy a prima facie bizonyítékok nem pontosak. A szóban forgó fél sem szolgáltatott olyan információt vagy bizonyítékot, amely jelentősen eltérő szintű kínai szabad kapacitásra mutatott volna rá. Az állítást ezért elutasították.
3.3. Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai
(44)
Az Eurostat adatai és a kérelemben szereplő adatok azt mutatják, hogy az Unió vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára.
(45)
Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott árinformációk arra mutatnak rá, hogy a felülvizsgálati időszakban a termék harmadik országok tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárainak súlyozott átlaga az uniós gyártelepi eladási árak átlaga alatt marad. Figyelembe véve a kínai termelési kapacitást és az uniós piacon mutatkozó keresletet, valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók azonnal növelnék az Unióba irányuló kerékpárkivitelüket. Mi több, a fennálló kapacitástöbblet miatt a kínai gyártók rendkívül alacsony árakat alkalmazhatnak az európai piacon.
3.4. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(46)
Tekintettel arra, hogy - még a jelenleg hatályos intézkedések mellett is, és az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodó óvatos összehasonlítást véve alapul - a kínai kivitel tekintetében a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet több mint 20 %-os, igen valószínűnek tűnik, hogy intézkedések hiányában a dömping folytatódni fog.
(47)
A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron jut el az Unió piacára. Különös tekintettel a Kínában rendelkezésre álló, szükség esetén könnyen tovább növelhető szabad kapacitásra, továbbá az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszínvonalának elemzésére, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(48)
A jelenlegi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy mintegy 100, a vizsgálat folyamán jelentkező uniós gyártó, valamint egyéb, zömükben nemzeti szövetségeik által képviselt gyártók állítanak elő kerékpárokat. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot. Emellett a vizsgálat rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat az (1) preambulumbekezdésben leírt mentességi rendszer előnyeiből részesül.
(49)
Minden rendelkezésre álló információ, többek között a kérelemben szolgáltatott információk, az uniós gyártóktól és a nemzeti szövetségektől a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatok, valamint az általános termelési statisztikai adatok is felhasználásra kerültek az uniós össztermelés megállapítása céljából.
2. Felhasználás az uniós piacon
(50)
Az uniós gyártók értékesítéseinek helyzetét a mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött adatok és a kérelmező által benyújtott kérelemben megadott adatok alapján mérték fel. A kérelemben szereplő adatokat az uniós kerékpárgyártó vállalatok szövetségeitől gyűjtötték össze.
(51)
A nyilvánvaló uniós fogyasztást az összes uniós gyártónak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (68) preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg.
(52)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-kal, 22 912 066 darabról (2007) 20 336 813 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A fogyasztás különösen 2008 és 2009 között esett vissza nagy mértékben. A részletes, darabszámban kifejezett adatok a következők:
1. táblázat - Felhasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darabszám)
+ Teljes behozatal
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Az uniós piacon értékesített uniós termelés
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Felhasználás
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése
(53)
Az érintett termék behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. Az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszakban 38 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban 615 920 darab volt (lásd a 2. táblázatot). Az érintett termék Kínából származó behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszak kezdetén 26 %-kal nagyobb volt, mint a korábbi vizsgálat felülvizsgálati időszaka alatt (2003. április 1. és 2004. március 31. között 733 901 darab (9)). Az érintett termék behozatalainak legnagyobb mértékű csökkenése 2008-2009 között volt tapasztalható, ami megegyezik a teljes uniós fogyasztásban tapasztalható tendenciával (lásd az 1. és 2. táblázatot).
(54)
Mivel a Kínából érkező behozatalok mennyisége a figyelembe vett időszakban a felhasználásnál nagyobb mértékben csökkent, Kína piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról (2007) 3,1 %-ra (felülvizsgálati időszak) csökkent.
(55)
A Kínából származó kerékpárok behozatalának és piaci részesedésének az érintett időszakban történt változásai a következő táblázatban szerepelnek:
2. táblázat - A Kínából származó behozatal
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal volumene (darab)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Az érintett behozatalok árai
4.1. Az árak alakulása
(56)
Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz.
(57)
Az Eurostat adatai szerint a kínai importárak - a továbbiakban indexszel jelölt - súlyozott átlaga 125 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importárak 2009-ben jelentősen megemelkedtek, majd azt követően alig változtak. Az alábbi táblázat részletes adatokkal szolgál:
3. táblázat - Az érintett behozatal árai
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Kína
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Áralákínálás
(58)
A Kínából származó kerékpárok esetében tapasztalt áralákínálás meghatározására a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálat során benyújtott információkra és az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakra alapozta elemzését. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai a független vevők számára történő eladások árai, amelyeket szükség esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. Az összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-os áralákínálást jelentett az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.
5. Más országokból származó behozatal
(59)
Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó behozatalok 9 087 000 darabról (2007) 8 587 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkentek, ami összesen 6 %-os visszaesést jelent. Ez a visszaesés az uniós fogyasztásban tapasztalt csökkenő tendenciát (-11 %) tükrözi, ám lassabb ütemben ment végbe. A harmadik országok piaci részesedése 40 %-ról 42 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, ahogyan az a (35) és (56) preambulumbekezdésből is kiderül, az Eurostat szerinti árak nem tükrözik az egyes országokból származó behozatalok termékösszetételét, ezért az ártrendeket csak indexek jelzik. Mivel a más harmadik országokból származó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani az alábbi behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat áraival. Mindamellett néhány kiegészítő információt sikerült összegyűjteni azon országokból származó behozatalok tekintetében, amelyekből a kerékpár-behozatalok további legnagyobb hányada származik. A részletes adatok a következők:
4. táblázat - Más országokból származó behozatal
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Minden típus
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Tajvan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thaiföld
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Fülöp-szigetek
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajzia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunézia
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Más országok
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
ÖSSZESEN
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1. Tajvan
(60)
A Tajvanról származó behozatal a figyelembe vett időszakban 3 158 600 darabról (2007) 2 958 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent; e behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban kismértékben, 14 %-ról 15 %-ra nőtt. A Tajvanról behozott kerékpárok felső kategóriájú termékek. A vizsgálat alatt - termék-összehasonlítást alkalmazva - bizonyítást nyert, hogy - akárcsak a korábbi vizsgálati időszakban (10) - a Tajvanról származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 25 %-kal meghaladták a 2007-es szintet.
2. Thaiföld
(61)
A Thaiföldről származó behozatalok mennyisége a figyelembe vett 1 534 000 darabról (2007) 1 397 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A behozatalok visszaesése összhangban állt a fogyasztás alakulásával, mivel e behozatalok piaci részesedése 7 % maradt. Ugyanakkor a Thaiföldről származó kerékpárok közepes kategóriájú kerékpárok; a vizsgálat során végzett termék-összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Thaiföldről származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 27 %-kal meghaladták a 2007. évi szintet.
3. Srí Lanka
(62)
A Srí Lankáról származó behozatal csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban: 574 000 darabról (2007) 1 101 000 darabra (felülvizsgálati időszak) emelkedett, piaci részesedése pedig elérte az 5 %-ot a figyelembe vett időszak végére. Az egyik fél azonban azt állította, hogy a kínai exportőrök Srí Lankán való átrakodás útján kijátsszák a dömpingellenes vámokat. Jelenleg a Bizottságnak nem áll rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy bármilyen következtetést vonjon le ezen behozatalok helyzetéről. Ilyen körülmények között nem zárható ki, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
(63)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Srí Lankán keresztül esetlegesen megvalósuló kijátszásra vonatkozó következtetés pusztán feltételezés, és a Srí Lankán történő kijátszással kapcsolatos állításokat figyelmen kívül kell hagyni a végső következtetésekben. Az állításra válaszul hangsúlyozni kell, hogy a (62) preambulumbekezdésben világosan kifejtetteknek megfelelően a Bizottság nem vont le következtetéseket e tárgyban.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
6.1. Előzetes megjegyzések
(64)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
(65)
Amint az a fentiekben is szerepelt, a panaszos uniós gyártók nagy számára tekintettel a mintavételre vonatkozó előírásokat kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következőképpen állapították meg a kármutatókat:
-
A makrogazdasági elemek (termelési kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásait követő helyreállás) vizsgálatát az uniós termelés egészének szintjén, az uniós gyártók nemzeti szövetségeitől és az egyes vállalatoktól begyűjtött információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket lehetőség szerint összevetették az illetékes statisztikai hivatal által szolgáltatott átfogó adatokkal.
-
A mikrogazdasági elemek (készletek, eladási árak, pénzforgalom, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások, bérek) elemzése az egyes vállalatok tekintetében, azaz a mintába felvett uniós gyártók tekintetében történt.
6.2. Makrogazdasági mutatók
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(66)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése minden évben kismértékben csökkent. A felülvizsgálati időszak végére a termelés 11 %-kal volt alacsonyabb, mint 2007-ben, ami összhangban állt a fogyasztás alakulásával. Az erre vonatkozó részleteket az 5. táblázat tartalmazza:
5. táblázat - Teljes uniós termelés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
Termelés
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
A termelési kapacitás 2007 és a felülvizsgálati időszak között kismértékben, 2 %-kal növekedett. A termelés visszaesésével az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 13 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 81 %-ra esett vissza. A részletes adatok a következők:
6. táblázat - Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
Termelési kapacitás
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapacitáskihasználás
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Értékesítési volumen
(68)
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítéseinek volumene 2007 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent. Mindez összhangban van az uniós piacon tapasztalt általánosan csökkenő fogyasztási tendenciával. A részletes adatok a következők:
7. táblázat - Független vevőknek történő értékesítések
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Piaci részesedés
(69)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében 2007 és a felülvizsgálati időszak között enyhe ingadozás mutatkozott. Egészében véve 1,3 % százalékpontos visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban. A részletes adatok a következők:
8. táblázat - Uniós piaci részesedés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Foglalkoztatás és termelékenység
(70)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent: míg 2007-ben a foglalkoztatottak száma 14 925 volt, a felülvizsgálati időszakban ez a szám 13 646-ra esett vissza.
(71)
A termelékenység 2008-ban kismértékű növekedést mutatott a 2007-es évhez képest, majd ismét csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a termelékenység összességében enyhén, 3 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:
9. táblázat - Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Termelékenység (darab/év)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Növekedés
(72)
Összességében meg kell jegyezni, hogy az összes uniós gyártó piaci részesedése kismértékben, 1,3 % százalékponttal csökkent, míg a fogyasztás szintje 11 %-kal esett vissza, ami világosan jelzi, hogy a gyártók piaci részesedése nem volt képes növekedni.
f) A dömpingkülönbözet nagysága
(73)
A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. Amint azt a (34) preambulumbekezdés kifejti, a dömpingre vonatkozó számítások a kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakon alapulnak. Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárak kevés információt tartalmaznak a termékösszetételt illetően, amelynek nagy jelentősége lenne a dömpingkülönbözet kiszámításánál; figyelembe véve azonban a Kínában megmutatkozó szabad kapacitást, a tényleges dömpingkülönbözet által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás nem minősíthető elhanyagolhatónak.
g) A korábbi dömpingből való kilábalás
(74)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem a várt mértékben heverte ki a korábbi dömping hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a kapacitáskihasználás csökkenése jelzett.
6.3. Mikrogazdasági mutatók
h) Készletek
(75)
Egy gyártó a jelenlegi szerkezeti adottságai miatt nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszak árukészleteiről. Ennek megfelelően e vállalat adatait ki kellett zárni a figyelembe vett időszak árukészleteinek vizsgálatából.
(76)
Az elemzési időszak alatt a kerékpárkészletek 880 935 darabról (2007) 1 091 516 darabra (felülvizsgálati időszak) nőttek, ami 24 %-os növekedést jelent. A részletes adatok a következők:
10. táblázat - Készletek
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
Zárókészletek
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Eladási árak és költségek
(77)
Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított gyártelepi alapú eladási átlagárai kismértékű növekvő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat összességében 9 %-kal emelte árait 2007 és a felülvizsgálati időszak között, ami összhangban áll az előállítási költségek növekedésével (lásd a (79) preambulumbekezdést).
11. táblázat - Uniós piaci egységár
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések egységára (EUR/darab)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Az előállítási költség kiszámítása a mintavételben szereplő gyártók által előállított hasonló termékek összes típusának súlyozott átlaga alapján történt.
(79)
Az előállítási költség ebben az időszakban 9 %-kal emelkedett. Ez a növekedés főként a megváltozott termékösszetételnek tulajdonítható. A részletes adatok a következők:
12. táblázat - Egységenkénti előállítási költség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a gyártási költségek növekedése egyes nyersanyagok (nevezetesen az acél és az alumínium) árának jelentős csökkenése mellett következett be, és ezt arra enged következtetni, hogy az ágazat saját maga okozott kárt önmagának. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá megfelelő bizonyítékkal. Az adott fél csak olyan adatokat nyújtott be, amelyek általánosságban az alumínium és az acél árának alakulását szemléltették a figyelembe vett időszakban, azt azonban nem mutatták be, hogy ezek a fejlemények milyen mértékben lehettek hatással a kerékpárgyártás teljes költségére. Emellett ezt az állítást csak a nyilvánosságra hozatal, vagyis az eljárás előrehaladott szakaszában fogalmazták meg, ezért nem lehetett ellenőrizni. Az állítást ezért elutasították.
j) Nyereségesség
(81)
A mintába felvett gyártók teljes nyereségessége az érintett termék tekintetében a figyelembe vett időszak első évében negatív tartományban mozgott (-1,7 %). 2008-ban az uniós gyártók tevékenysége nyereségessé vált. 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban azonban a gazdasági ágazat ismét veszteséget produkált.
(82)
A fentiekben leírt tendencia azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van a korábbi vizsgálathoz viszonyítva, amely az uniós gazdasági ágazat 3,6 %-os nyereségességét mutatta ki a felülvizsgálati időszakban.
13. táblázat - Nyereségesség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél - állításait alátámasztó írásos bizonyíték benyújtása nélkül - azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes hatékonysága javítására és teljesítménye növelésére. A vizsgálat ezzel ellentétben kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat egyértelmű erőfeszítéseket tett a dömpingelt behozatalok által az árakra gyakorolt nyomáshoz való alkalmazkodásra és a költséghatékonyság fokozására azáltal, hogy az Unión belül áthelyezte gyártási egységeit, a (85) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően. Ezért ezeket az állításokat elutasították.
k) Beruházások megtérülése
(84)
Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységekbe történő beruházás lényegesen csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2007. évi 21 491 000 euróról 11 738 000 euróra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. Ez nagyrészt a 2008-ban kezdődött és mélypontját a felülvizsgálati időszakban elért gazdasági válságnak tulajdonítható, amely alatt az új tőkéhez való hozzáférés rendkívül nehéznek bizonyult, és az értékesítési előrejelzések is borúlátóak voltak.
(85)
Meg kell jegyezni, hogy a beruházások számottevő része a gyártási folyamat hatékonyságának növelése és a legújabb technológiák követése érdekében történt E folyamat keretében a termelési kapacitás egy része a nyugat-európai országokból a kelet-európai országokba vándorolt: ezáltal a termelés a tagállamok legnagyobb részét átfogta, ami az uniós gazdasági ágazat dinamizmusának és a versenyképesség érdekében tett erőfeszítéseinek a jele.
14. táblázat - Beruházások és a beruházások megtérülése
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (ezer EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Beruházások megtérülése
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Az egyik gyártó szerkezeti adottságai miatt nem tudott megfelelő információt szolgáltatni a beruházások megtérülésének kiszámításához az előállított tárgyi eszközök nettó termeléséről a figyelembe vett időszak tekintetében. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait ki kellett zárni a beruházások érintett időszak tekintetében történő megtérülésének vizsgálatakor.
(87)
A beruházások megtérülése a nyereségesség alakulását követte. 2007-ben a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak megtérülése negatív volt (- 16 %); ez az érték a felülvizsgálati időszakban kismérték növekedett, elérve a - 10 %-ot.
l) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(88)
Egy gyártó szerkezeti okokból nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszakot jellemző pénzforgalomra vonatkozóan, így lehetetlen volt felbecsülni tevékenysége kerékpárokkal kapcsolatos szegmensének pénzforgalmát. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait az érintett időszakra jellemző pénzforgalom vizsgálatakor ki kellett zárni.
(89)
A pénzforgalom - amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal - pozitív tendenciát mutatott a vizsgált időszakban. 2007 és a felülvizsgálati időszak között azonban a pénzforgalom mintegy 33 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:
15. táblázat - Pénzforgalom
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (ezer EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
A mintába felvett gyártók vagy vállalati forrásokból - amennyiben cégcsoporthoz tartoznak -, vagy pedig bankkölcsönök révén vonnak be tőkét. Más esetekben a finanszírozási forrás a vállalkozás által generált pénzforgalom. Jelentős tőkebevonási nehézségek egyik mintába felvett gyártónál sem mutatkoztak.
m) Bérek
(91)
A figyelembe vett időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség 11 %-kal növekedett. Ez az jelzi, hogy a gyártók a valamivel bonyolultabb technológiájú termékek felé fordultak.
16. táblázat - Bérek
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a munkavállalónkénti foglalkoztatási költségek nőttek, miközben a kínálat csökkent, és ez azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat saját maga okozta az őt ért kárt. A fenti táblázatban szereplő adatok szerint a bérköltség valóban emelkedett 11 %-kal a figyelembe vett időszak alatt. A (70) preambulumbekezdésben szereplő magyarázatnak megfelelően azonban az alkalmazottak száma 9 %-kal csökkent. A teljes bérköltség ezért mindössze 2 %-kal nőtt. Ennek megfelelően az uniós gazdasági ágazat nyereségességére gyakorolt általános hatás elenyésző.
7. A kárra vonatkozó következtetés
(93)
A hatályos dömpingellenes intézkedések egyértelműen befolyásolták az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az uniós ágazatnak bizonyos mértékben valóban előnyére vált az állandó piaci részesedést biztosító intézkedések megléte. Az uniós termelés azonban ennek ellenére csökkent, és a haszonkulcs továbbra sem volt kielégítő. A további növekedés és nyereség lehetőségét teljes mértékben aláásta a dömpingelt behozatalok által az árakra és mennyiségekre gyakorolt nyomás.
(94)
Amint azt az (53) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó behozatal mennyisége csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importált mennyiség azonban 2008 és 2009 között esett vissza a legnagyobb mértékben, amikor a Kínából származó behozatalok ára jelentősen emelkedett. Ennek ellenére - amint azt a vizsgálat kimutatta és az (58) preambulumbekezdés kifejtette - ez az áremelkedés nem volt megfelelő mértékű ahhoz, hogy a gazdasági ágazat helyzete javuljon. A Kínából származó behozatalok nem kevesebb, mint 53 %-os áralákínálást jelentettek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.
(95)
Egyértelmű, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van, és veszteséget produkál. Az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével - például a nyereségességgel, a beruházások megtérülésével és a pénzforgalommal - kapcsolatos szinte valamennyi kármutató negatív irányba mozdult el a figyelembe vett időszak alatt. Nem állítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Mi több, az uniós gazdasági ágazat helyzetét adott esetben tovább súlyosbíthatta az intézkedéseket esetlegesen kijátszó behozatalok által gyakorolt nyomás.
(96)
A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat teljes egésze továbbra is sebezhető gazdasági helyzetben van, és az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett jelentős kár érte.
8. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
8.1. A dömpingelt behozatal hatása
(97)
Az uniós felhasználás megcsappanásával párhuzamosan a Kínából származó behozatal piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról 3,1 %-ra csökkent (lásd az (53) preambulumbekezdést). Amint azt az (58) preambulumbekezdés is említi, a számítások arra utalnak, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá a felülvizsgálati időszakban. Hangsúlyozni kell, hogy a vámtétel 48,5 %-os. Az alákínálás szintje tehát egyrészt a hatályos vámok hatékonyságát, másrészt az intézkedések további alkalmazásának szükségességét bizonyítja. Ezt a következtetést támasztja alá az a tény, hogy a megállapított alákínálás a legutóbbi felülvizsgálat során tapasztalttal megegyező mértékű volt. A Kínából származó dömpingelt behozatalok tehát továbbra is jelentős káros hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat áraira, és valószínű, hogy ez a hatás továbbra is fennáll majd (lásd a fenti (58) preambulumbekezdést).
8.2. A gazdasági válság hatása
(98)
Mivel a felülvizsgálati időszakban nehéz gazdasági körülmények uralkodtak, a fogyasztás csökkent a kerékpárok piacán. A fogyasztás alakulását követve a termelés és a foglalkoztatás is visszaesett. Mivel a kerékpárágazatot nem jellemzik magas állandó költségek, a termelés csökkenése nem befolyásolta az uniós kerékpárágazat nyereségességét.
(99)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte gyártási kapacitását akkor, amikor az uniós fogyasztás csökkent, ez pedig kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ez az állítás ellentmond a fogyasztásban és a kapacitásban az (52) és (67) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint bekövetkezett változásoknak. A fogyasztás elsősorban 2008 és 2009 között csökkent, miközben a gyártási kapacitás egy évvel azt megelőzően, vagyis 2007-ben és 2008-ban nőtt. Ennek megfelelően ezt az állítást el kellett utasítani.
8.3. Más országokból származó behozatal
(100)
Amint az az (59) preambulumbekezdésből kitűnik, a más harmadik országokból származó behozatal volumene a felhasználás alakulásával párhuzamosan 6 %-kal esett vissza. A más országokból származó behozatalok piaci részesedése 40 %-ról (2007) 42 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. Az ezekből az országokból származó behozatal átlagára 2007 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal növekedett. Az érintett termék behozatala főként Tajvanról, Thaiföldről és Srí Lankáról származott.
(101)
A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kismértékben emelkedett (14 %-ról 15 %-ra). A rendelkezésre álló információk azonban arra engednek következtetni, hogy - amint azt az (60) preambulumbekezdés is kifejti - a Tajvanról származó behozatalok tisztességes feltételek mellett versenyeznek az Unióban előállított kerékpárokkal.
(102)
A Thaiföldről származó behozatalok piaci részesedése nem változott a figyelembe vett időszakban. Amint azt a (61) preambulumbekezdés kifejti, a rendelkezésre álló információ arra utal, hogy a felülvizsgálati időszakban ezeket a behozatalokat az Unióban gyártott hasonló kerékpárokhoz viszonyítva versenyképes áron értékesítették.
(103)
A Srí Lankáról származó behozatalok a figyelembe vett időszakban 92 %-kal emelkedtek. Piaci részesedésük 5 % volt a felülvizsgálati időszak alatt. A Srí Lankáról származó behozatalok között azonban állítólag Kínából származó kerékpárok is szerepelnek (lásd a (62) preambulumbekezdést).
(104)
Következésképpen az Unióba irányuló kerékpárok legjelentősebb exportőrei közé tartozó Tajvan és Thaiföld nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különös tekintettel az általuk alkalmazott árszínvonalra (az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló, sőt annál magasabb árak). Nem zárható ki azonban, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazatot érő kárhoz.
8.4. Az intézkedések kijátszása
(105)
Bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket, és ezek a behozatalok kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak. Figyelemmel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által korábban talált, az intézkedések kijátszását alátámasztó bizonyítékra - amely konkrétan a Fülöp-szigeteken keresztüli behozatalokat érintette -, nem zárható ki, hogy ez a jogellenes magatartás továbbra is megjelenik a piacon, és kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(106)
Amint azt a (66)-(91) preambulumbekezdés is említi, a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy bizonyos mértékben kiheverje az elszenvedett kárt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.
(107)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, fennáll-e a kár folytatódásának valószínűsége.
2. A Kínából származó export volumene
(108)
Amint arra a (40) preambulumbekezdés is rámutat, a kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált. A kínai kerékpárok a világ minden jelentős piacán jelen vannak, különösen az Egyesült Államokban és Japánban, ahol domináns pozíciót foglalnak el a piacon. Amint az a korábbi vizsgálatból (11) is kiderül, a kilencvenes évek végén a kínai exportáló gyártók, miután a dömpingellenes vámok bevezetését követően két évig távol maradtak az Egyesült Államok piacától, igen rövid idő alatt számottevően meg tudták erősíteni piaci jelenlétüket. 2009-ben a Kínából származó kerékpárok Egyesült Államokba irányuló kivitele 14 055 000 darabot tett ki, a teljes felhasználás pedig 14 888 000 darab volt.
(109)
Mindez azt jelzi, hogy a kínai gyártók igen rövid időn belül exportálni tudják termékeiket, gyorsan be tudnak törni új piacokra, és hosszú időn keresztül képesek megőrizni domináns pozíciójukat.
(110)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nem nőne jelentősen a kínai kerékpár-behozatal, mert a kínai exportőrök nehészségekbe ütköznek a kerékpárokra vonatkozó európai biztonsági szabványoknak (EN 14764, EN 14765, EN 14766 és EN 14781) való megfelelés terén. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá ezt bizonyító dokumentummal. Ellenkezőleg, a vizsgálat megállapította, hogy a Kínából már behozott kerékpárok és kerékpár-alkatrészek jelentős része megfelel a szükséges biztonsági szabványoknak. Ezért nem megalapozott azt feltételzni, hogy a kínai gyártók ne tudnák betartani a kerékpárokra hatályban lévő biztonsági szabványokat. Az állítást ezért elutasították.
3. Szabad kapacitás Kína piacán
(111)
A vizsgálat során összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a kínai ágazat jelentős szabad kapacitással rendelkezik (lásd a (41) preambulumbekezdést). Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy e szabad kapacitás nagy része dömpingellenes rendelkezések hiányában felhasználható lenne az Unióba irányuló kivitel mennyiségének növelésére. Ezt leginkább az a tény támasztja alá, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a kínai belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének a Kínából származó többlettermelés felvételére.
(112)
Emellett a nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai foglalkoztatási költségek emelkedése jelentősen korlátozná a kínai gyártási kapacitás növekedését. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendkívül csekély mértékben működtek együtt, és nem nyújtották be a kínai munkaerőköltségre és kapacitásra vonatkozó adatokat. Emellett az érintett fél nem nyújtott be semmilyen, állításait alátámasztó bizonyítékot. Állítását ezért el kellett utasítani.
4. Az intézkedések kijátszására vonatkozó állítások
(113)
Amint arra a (105) preambulumbekezdés rámutat, bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket. Ezt a Fülöp-szigetek esetében az OLAF is megerősítette. Ez a magatartás azt jelzi, hogy a kínai exportőrök fokozott érdeklődést tanúsítanak a vonzó uniós piac iránt.
5. Következtetés
(114)
Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(115)
Amint az a fentiekből kitűnik, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült kihevernie a kínai dömping hatásait. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az ágazat nehéz gazdasági helyzetbe került. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat az érintett országból származó, alacsony áron értékesített, nagyobb mennyiségű dömpingelt behozatallal szembesülne, valószínű, hogy ez értékesítéseinek, piaci részesedésének, eladási árainak és pénzügyi helyzetének további romlásához vezetne.
(116)
Ezenkívül megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy a kínai gyártók eladási árai átlagosan 53 %-os áralákínálást jelentenek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, arra enged következtetni, hogy intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb áron exportálnák az érintett terméket az Unió piacára (lásd az (58) preambulumbekezdést).
(117)
Tekintettel a vizsgálat eredményeire, vagyis a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a kínai gazdasági ágazat exportorientáltságára és a kínai exportőrök által a külföldi piacokon tanúsított múltbeli magatartásra, az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel a kár folytatódását eredményezné.
(118)
Végezetül, amint arra a (105) és (113) preambulumbekezdés is rámutat, az intézkedések kijátszása nagymértékben arra utal, hogy a dömping folytatódása valószínű. Egyértelmű, hogy az európai piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek dömpingellenes rendelkezések hiányában nagy valószínűséggel növelnék az EU-ba irányuló kivitelek mennyiségét.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(119)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére egyértelműen levonható-e az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatalok vonatkozásában bevezetett dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekeit.
(120)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadása nem minősült ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék.
(121)
Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(122)
Az uniós kerékpárágazat tisztességes piaci feltételek mellett életképesnek és versenyképesnek bizonyult. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat pozíciója továbbra is gyenge, és pénzügyi eredményei a nullszaldóhoz közelinek mondhatók. Fontos tehát, hogy az uniós piacon hatékony versenyfeltételek álljanak fenn.
(123)
Ezenkívül, mivel az uniós gazdasági ágazat nagymértékben fejlesztett ki új kerékpármodelleket, az ilyen fejlesztéseket is a gazdasági ágazat javára lehetne fordítani az értékesítések volumene és az árak tekintetében, amennyiben a dömpingelt behozatalok jelentette nyomást intézkedések révén ellenőrzés alatt lehetne tartani.
(124)
A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét és adott esetben eladási árait is fenn tudná tartani és esetleg növelni is tudná, ezáltal megfelelő nyereségre téve szert ahhoz, hogy folytathassa az új technológiákba történő beruházásait.
(125)
Ezzel szemben a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetén valószínű, hogy további kereskedelmi torzulások mutatkoznának, és ez elkerülhetetlenül leállítaná az uniós gazdasági ágazat helyreállásának folyamatát. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad termelési kapacitásra és a kínai exportőrök által korábban a külföldi piacokon tanúsított magatartásra, egyértelmű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyreállása vagy akár csak pozíciójának megtartása igen nehéz, sőt, adott esetben lehetetlen lenne. Máskülönben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete tovább romlik, ami az uniós termelési kapacitás további csökkenéséhez és számos termelő vállalat bezárásához vezethet. Ezért megállapítást nyer, hogy a dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekében állnak.
(126)
Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban levont következtetésekre (lásd a fenti (93)-(96) preambulumbekezdést), a kár folytatódásának lehetőségével kapcsolatos elemzés érveinek megfelelően (lásd a (106)-(117) preambulumbekezdést) az is megállapítható, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana.
3. A felhasználók érdekei
(127)
A jelenlegi vizsgálatot az Európai Kerékpárosok Szövetsége (European Cyclists’ Federation, ECF), az Európában működő nemzeti kerékpáros-szövetségek csúcsszervezete támogatja.
(128)
Az ECF állítása szerint a kiváló minőségi és biztonsági színvonalat képviselő modern kerékpáros termékek legjelentősebb piaca Európa, a Kínából származó termékek beáramlása révén azonban ez a színvonal gyengülne. Emellett az ECF úgy véli, hogy az EU gazdaságán belül a kerékpárágazat óriási növekedési potenciállal bír, amelyet viszont veszélyeztetne a dömpingellenes vám megszűnése.
(129)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra nézve. Az intézkedések fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók készleteiket továbbra is beszerezhették többek között Kínából. Semmi sem utal arra, hogy más beszerzési források igénybevétele nehézségekbe ütközött volna. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az uniós felhasználókra.
4. A szállítók érdeke
(130)
A vizsgálat során a kerékpáralkatrész-gyártók szövetsége (COLIPED) jelentkezett. A COLIPED azt állította, hogy az Unióban több mint 300 olyan gyár működik, amely alkatrészeket szállít az összesen mintegy 7 300 főt foglalkoztató kerékpárgyártóknak; a beszállítói iparág további léte tehát szükségképpen az európai kerékpárgyártás folytatásától függ. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az intézkedések hiányában az európai kerékpárgyártási ágazatban további bezárások várhatóak, ami negatív következményekkel járna az uniós alkatrészgyártó ágazatra, a szállító gazdasági ágazatban pedig veszélyeztetné a foglalkoztatást. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a szállítók érdekét szolgálná.
5. Az importőrök érdeke
(131)
A Kínából származó behozatalok tekintetében mindössze egy független importőr küldött be kitöltött kérdőívet, ám válasza hiányos volt, mivel a vállalat - ismeretlen okokból - tevékenysége megszüntetésére készült.
(132)
Mindezekkel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy az importőrök együttműködésének alacsony szintje miatt lehetetlen volt megfelelő teljes értékelést készíteni az intézkedések elrendelésének vagy el nem rendelésének lehetséges hatásairól. Azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatalok megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak biztosítása, hogy a behozatal ne kárt okozó dömpingárakon történjen. Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenységét mindez nem érinti majd számottevő mértékben. Az is egyértelmű, hogy az uniós gyártóknak elegendő kapacitásuk van az esetlegesen megnövekvő kerékpárkereslet fedezésére. Ezenkívül - ahogyan az az (59) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül - a más harmadik országokból származó behozatal azt jelzi, hogy ezen országokban jelentős kerékpárgyártási kapacitás áll rendelkezésre. Ezért nagyon valószínűtlen, hogy kerékpárhiány álljon elő.
(133)
Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik majd, ha a Kínából származó dömpingelt behozatalokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fennállnak. Ezt a következtetést még inkább alátámasztja a független importőrök alacsony szintű együttműködése, valamint az a tény, hogy a vizsgálat semmiféle arra utaló bizonyítékot nem talált, hogy a Kínával szemben elrendelt intézkedések után az importőrök különösebb nehézségekkel szembesültek volna.
6. Következtetés
(134)
A Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat, a fogyasztók és az uniós kerékpáralkatrész-szállítók érdekeit szolgálná. Ezáltal az uniós gazdasági ágazat - helyreállított tisztességes versenyfeltételek mellett - növekedhetne, és jobb pozícióra tehetne szert. Az importőröket ez nem fogja jelentős mértékben érinteni, mivel a tisztességes árú kerékpárok továbbra is elérhetőek lesznek a piacon. Ezzel szemben, amennyiben nem kerül sor intézkedések elrendelésére, valószínűleg több uniós kerékpárgyártó szünteti majd be tevékenységét, ami az uniós kerékpáralkatrész-szállítók létét is veszélyeztetni fogja.
(135)
A fentiek figyelembevételével az a következtetés vonható le, hogy nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely a Kínából származó kerékpárok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.
G. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(136)
A fentiekre figyelemmel a kerékpárokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések hatálya a hatályvesztési felülvizsgálatot követően rendszerint öt évvel hosszabbítható meg, kivéve, ha olyan különleges okok vagy körülmények állnak fenn, amelyek rövidebb időszak mellett szólnak.
(137)
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi eljárást az (1) és (48) preambulumbekezdésben említett különleges körülmények jellemzik, amelyeknek a dömpingellenes intézkedések időtartamában is kellőképpen tükröződniük kell. Az uniós gazdasági ágazat lényegében az intézkedések rendhagyó kombinációjának előnyeiből részesül; ezek az intézkedések a kész kerékpárokra vonatkozó értékvámokból és egy olyan mentességi rendszerből tevődnek össze, amely - meghatározott feltételek mellett - lehetővé teszi az említett ágazat számára, hogy kijátszásellenes vámoktól mentes kínai kerékpár-alkatrészeket használjon fel.
(138)
A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a kerékpárágazat igen összetett ágazat, és szorosan összefonódik a kerékpáralkatrészek iparágával. A felülvizsgálat rámutatott, hogy az uniós kerékpárágazat széles körűen használja a kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó mentességi rendszert (lásd az (1) preambulumbekezdést). Ezért nagyon fontos rendszeresen felülvizsgálni az intézkedések hatásosságát. Meg kellett tehát fontolni, hogy célszerű-e az intézkedések hatályát 3 évre korlátozni.
(139)
A nyilvánosságra hozatalt követően számos uniós gyártó és szövetségeik érveltek amellett, hogy az intézkedéseket 5 évre kell kiterjeszteni. E felek arra hivatkoztak, hogy a kerékpárgyártók készek beruházásokat megvalósítani a kerékpár-alkatrészek előállítása terén, hogy kevésbé függjenek a kínai kerékpár-alkatrészek behozatalától, azonban a hároméves időszak nem elegendő ahhoz, hogy e beruházások megtérüljenek.
(140)
E tekintetben az az érv, mely szerint számos fél beruházást eszközöl vagy szándékozik eszközölni a kerékpárok vagy a kerékpár-alkatrészek ágazatában, nem releváns a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében a dömpingellenes intézkedések szükségességének és időtartamának felmérése tekintetében. A hatályvesztési felülvizsgálat során csak azt kell figyelembe venni, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
(141)
A (137) preambulumbekezdésben megfogalmazottaknak megfelelően emlékeztetni kell arra, hogy 1993 óta, amikor az intézkedéseket elrendelték, illetve 1997 óta, amikor azokat a kerékpár-alkatrészekre is kiterjesztették, az uniós kerékpárgyártás helyzete jelentősen megváltozott, mivel több mint 250 mentesség megadására került sor. Emellett a kerékpárokra vonatkozó intézkedések közvetlenül kapcsolódnak a kerékpár-alkatrészekre kiterjesztett intézkedésekhez, valamint a létrehozott mentességi rendszerhez. Mindezt figyelembe véve továbbra is érvényes az a következtetés, hogy a (138) preambulumbekezdésben szereplőknek megfelelően indokolt a rendelkezések felülvizsgálata. E tekintetben a Tanács megjegyzi, hogy a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint hivatalból időközi vizsgálatot indíthat a dömping, a kár, valamint a mentességi rendszer vonatkozásában.
(142)
Ezek alapján és tekintettel arra, hogy az intézkedések időtartamának kérdését a felülvizsgálat mindenképpen tárgyalná, túl korai lenne a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében azt vizsgálni, vannak-e olyan specifikus okok vagy körülmények, amelyek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott öt évtől eltérő időszak meghatározását indokolnák. Ezért célszerűnek tűnik az intézkedéseket öt évvel meghosszabbítani. Ettől függetlenül a jelenlegi dömpingellenes intézkedések időtartamát egy következő teljes időközi felülvizsgálatban (amennyiben lesz ilyen) a megállapítások alapján felül lehet vizsgálni.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(143)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(144)
A fentiekből következik, hogy a dömpingellenes vámokat 5 évig fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8712 00 10 (8712001090 TARIC-kód), 8712 00 30 és ex 8712 00 80 (8712008090 TARIC-kód) KN-kód alá besorolt, motor nélküli kerékpárokra (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is, de kivéve az egykerekűeket).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 48,5 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2011. október 3-án.