NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 57/2011
ze dne 18. ledna 2011,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace využívána v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (2), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (3), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (4), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (5), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (6), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (7), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (8), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), by se mělo určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížil odlov humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(10)
Vzhledem k nedávnému vývoji cíleného rybolovu drsnatcovitých v podoblastech ICES VI, VII a VIII a v zájmu zajištění udržitelného řízení této populace je třeba stanovit omezení odlovu pro tuto populaci.
(11)
Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11).
(12)
Na základě nařízení (ES) č. 754/2009 je z působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 vyloučena skupina francouzských plavidel. Z informací poskytnutých Francií v roce 2010 vyplývá, že vyloučení této skupiny plavidel z režimu intenzity již nepředstavuje omezení administrativní zátěže. V důsledku toho již není nadále splněna jedna z podmínek pro vyloučení. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel znovu zahrnout do výše uvedeného režimu intenzity rybolovu. Jelikož období řízení rybolovu uvedené v příloze IIA nařízení (EU) č. 53/2010 (12) skončí dne 31. ledna 2011, mělo by se toto opětovné zahrnutí použít ode dne 1. února 2011.
(13)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení smačků ve vodách EU divizí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(15)
Postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (13), Faerskými ostrovy (14) a Grónskem (15) jednala Unie o o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2011 měla být uzavřena počátkem roku 2011. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2011, je zapotřebí, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohody s Faerskými ostrovy.
(16)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a s jinými organizacemi spolupracuje, ač není jejich členem. Kromě toho v souladu s Aktem o o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Většina smluvních stran včetně Unie však byla toho názoru, že by tyto tři populace měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie přijala opatření k tomuto účelu.
(18)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2010 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2009 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého, kladivounovitých a žraloka dlouhoploutvého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést v právu Unie.
(19)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006-2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007-2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďstva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o o zachování liškounů (čeleď Alopiidae) lovených v souvislosti s rybolovem v oblasti její působnosti.
(20)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích k založení SPFRMO v listopadu 2009 a mají být opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o o rybích populacích je však žádoucí tato opatření provést v právu Unie.
(21)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(22)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).
(23)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádějí v právu Unie, měla zpětnou působnost. Zejména s ohledem na skutečnost, že některá rybolovná práva v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovena pro období počínající dnem 1. prosince 2010, by se příslušná ustanovení tohoto nařízení měla používat od uvedeného dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy bez oprávnění.
(24)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(25)
Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2011, s výjimkou ustanovení o o omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2011, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní den použitelnosti v souladu s 23. bodem odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(26)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva:
a)
na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a
b)
na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu,
c)
na období uvedená v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); a
d)
na období uvedená v článku 28 rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC).
2. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných konzultací v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy. Konečná rybolovná práva stanoví Rada na návrh Komise.
3. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 2. Tato rybolovná práva zahrnují dodatečná rybolovná práva pro makrelu obecnou, která jsou výsledkem kvóty neodlovené v roce 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:
a)
plavidla EU a
b)
na plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
i)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
oblastí „VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (22);
i)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (23);
j)
oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblast úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (25);
l)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (26);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o o rybolovu v jižním Indickém oceánu (27) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (28);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, za podmínek stanovených v článku 15 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (29) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o o partnerství v odvětví rybolovu a s protokolem k ní.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IID tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV a populace šprota obecného ve vodách EU v divizi ICES IIa a v podoblasti ICES IV.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. Některé TAC uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek stanoví dotčený členský stát na základě údajů jím shromážděných a posouzených na úrovni, která:
a)
je v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
od roku 2015 s co největší pravděpodobností povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2. Dotčený členský stát do 28. února 2011 uvědomí Komisi o o úrovni přijaté v souladu s odstavcem 1 a o o opatřeních, které hodlá přijmout pro dosažení souladu s uvedeným ustanovením. S ohledem na tuto informaci a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise rozhodnout o o nouzových opatřeních.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu
1. Pro některé populace uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek může členský stát za podmínek uvedených v odstavci 2 tohoto článku přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty v rámci celkového množství uvedeného v příloze IA jako procento z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Členský stát může plavidlům přidělit dodatečné kvóty, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivým plavidlům účastnícím se řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů, které se u tohoto typu plavidla předpokládají, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení kvóty přidělené tomuto plavidlu;
c)
všechny úlovky příslušné populace odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené kvóty.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2011 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát, který má v úmyslu použít odstavce 1, 2 a 3, předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace:
-
seznam plavidel účastnících se daných zkoušek a údaje o o zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěném na palubě;
-
kapacita, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
-
odhadované míry výmětů těchto typů plavidel a
-
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené těmito plavidly v roce 2010.
Článek 8
Zakázané druhy
1. Plavidla EU nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách a
f)
pilohřbetovití (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné.
Článek 9
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 10
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 platí omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA pro řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části divize ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV, v divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU divizí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB pro obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC pro řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 11
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Článek 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 (30) se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými ve zmíněném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 12
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 13
Omezení využívání některých rybolovných práv
1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný a ostrouna obecného v podoblasti ICES VII či jejích příslušných divizích jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů i jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné položky přílohy I se určí křížovým odkazem na tento článek.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se lodím, které mají na palubě druhy uvedené v tomto odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 14
Přenos dat
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. V souvislosti s rybolovem v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounovitých čeledi Sphyrnidae (s výjimkou kladivouna tiburo - Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jeho upravených těl.
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se na podoblasti uvedené v části B přílohy V TAC pro úlovky a vedlejší úlovky v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR se mohou během rybářské sezóny 2011 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 24. července 2011.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012
1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi, v každém případě nejpozději 1. června 2011:
a)
za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členské státy mohou udělit oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové plavidlu, které nebylo oznámeno sekretariátu CCAMLR v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba typy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotčených populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedený kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v mezích stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Liškouni uvedení v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporanění.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 25 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi, za účelem jejich sdělení prozatímnímu sekretariátu SPRFMO, údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o o odlovech, a pokud jsou k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy uvedené v článku 25 omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí v oblasti vymezené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy případně není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, žlutoploutvého, pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidly s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zakázané druhy
1. Plavidla třetích zemí nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
pilohřbetovitých (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se neporaněné ihned a v největší možné míře vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušuje písmeno h).
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Článek 38 se však použije ode dne 1.února 2011.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 20, 21 a 22 a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. ledna 2011.
A TANÁCS 57/2011/EU RENDELETE
(2011. január 18.)
egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.
(2)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést, és a halászati tevékenységek fenntartható folytatását szabályozó intézkedések meghatározását a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentés figyelembevételével kell végezni.
(3)
A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként elfogadja a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket, adott esetben ideértve a szóban forgó tevékenységekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételek meghatározását is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, és kellően figyelembe lehessen venni a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit.
(4)
Amennyiben egy teljes kifogható mennyiséget (TAC) csak egyetlen tagállamnak osztanak ki, a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt felhatalmazni az érintett tagállamot az említett teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározására. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározásakor az érintett tagállam teljes mértékben a közös halászati politika alapelveinek és szabályainak megfelelően járjon el, és biztosítsa, hogy a kérdéses állományt olyan mértékben merítse ki, amely 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel a legnagyobb fenntartható hozamot eredményezi, többek között a vonatkozó adatok összegyűjtéséhez, az érintett állomány értékeléséhez és az annak tekintetében a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító mennyiségek meghatározásához szükséges intézkedések meghozatalával.
(5)
A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság és az érintett regionális tanácsadó bizottságok ülésein elhangzottakra.
(6)
A többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a Vizcayai-öbölben, a La Manche csatorna nyugati részén és az Északi-tengerben élő szürke tőkehal, norvég homár és közönséges nyelvhal, az Északi-tengerben élő sima lepényhal, a Skóciától nyugatra fekvő területeken élő hering, valamint a Kattegatban, az Északi-tengerben, a Skagerrakban, a La Manche csatorna keleti részén, a Skóciától nyugatra fekvő területeken és az Ír-tengerben élő közönséges tőkehal állományai tekintetében a teljes kifogható mennyiségeket az északi szürketőkehal-állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 811/2004/EK tanácsi rendeletben (2), a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2166/2005/EK tanácsi rendeletben (3), a Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2006. február 23-i 388/2006/EK tanácsi rendeletben (4), a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. május 7-i 509/2007/EK tanácsi rendeletben (5), az Északi-tengerben élő sima lepényhal és közönséges nyelvhal halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. június 11-i 676/2007/EK tanácsi rendeletben (6), a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1300/2008/EK tanácsi rendeletben (7), a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendeletben (8), illetve a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló, 2009. április 6-i 302/2009/EK tanácsi rendeletben (9) megállapított szabályokkal összhangban kell meghatározni.
(7)
A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett különböző intézkedések hatálya alá tartozó állományokat.
(8)
Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok esetében még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet védelmük szempontjából. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben korlátozni kell.
(9)
A norvég homár fogása más fajokkal együtt, vegyes tengerfenéki halászat keretében történik. Egy Írországtól keletre fekvő övezetben, az úgynevezett Porcupine-padon, mielőbbi védelemre van szükség a norvéghomár-fogások lehetőség szerint minél nagyobb mértékű csökkentése érdekében. Ennélfogva indokolt ezen a területen a halászati lehetőségeket kizárólag azoknak a mélytengeri fajoknak a fogására korlátozni, amelyekkel együtt nem fognak norvég homárt.
(10)
Tekintettel az ICES VI, VII és VIII alterületen a disznófejű hal halászatával kapcsolatos legutóbbi fejleményekre, valamint az állomány fenntartható kezelésének biztosítása érdekében, a disznófejűhal-állományra fogási korlátozásokat kell előírni.
(11)
A 2166/2005/EK rendelet 8. cikkével, az 509/2007/EK rendelet 5. cikkével, a 676/2007/EK rendelet 9. cikkével, az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével, valamint a 302/2009/EK rendelet 5. és 9. cikkével összhangban meg kell határozni a 2011. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határait, figyelembe véve az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletet (11) is.
(12)
A 754/2009/EK rendelet alapján egy francia hajócsoportot kizártak az 1342/2008/EK rendelet 11. cikkében előírt halászati erőkifejtési rendszer alkalmazásából. A Franciaország által 2010-ben nyújtott tájékoztatás alapján a szóban forgó hajócsoportnak az erőkifejtési rendszerből való kizárása már nem jár az adminisztratív terhek csökkenésével. Emiatt a kizárás egyik feltétele már nem teljesül. Ennek megfelelően a szóban forgó francia hajócsoportot újra fel kell venni a fentebb említett halászati erőkifejtési rendszerbe. Mivel a 2010. január 14-i 53/2010/EU rendelet (12) IIA. mellékletében megállapított halászati gazdálkodási időszak 2011. január 31-én véget ér, ezt az újbóli felvételt 2011. február 1-jétől kell alkalmazni.
(13)
Az ICES szakvéleményét követve fenn kell tartani és felül kell vizsgálni a homoki angolnára vonatkozó gazdálkodási rendszert az ICES IIa és IIIa övezet, valamint az ICES IV alterület uniós vizein.
(14)
Figyelembe véve az ICES által kibocsátott legutóbbi tudományos szakvéleményt és összhangban az északkelet-atlanti halászatról szóló egyezmény (NEAFC) keretében létrejött nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, egyes mélytengeri fajok esetében korlátozni kell a halászati erőkifejtést.
(15)
A Norvégiával (13), a Feröer szigetekkel (14) és Grönlanddal (15) fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban, illetve jegyzőkönyvekben előírt eljárásokkal összhangban az Unió konzultációkat tartott a halászati jogokról az említett partnerekkel. A Feröer szigetekkel folytatott konzultációk még nem zárultak le: várhatóan 2011 elején kötik meg a 2011-re vonatkozó megállapodásokat. Az uniós halászati tevékenységek megszakításának elkerülése érdekében, és egyúttal kellő rugalmasságot biztosítva a szóban forgó megállapodások 2011 elején történő megkötéséhez, az Uniónak célszerű átmeneti jelleggel meghatároznia a Feröer szigetekkel való megállapodás hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó halászati lehetőségeket.
(16)
Az Unió számos halászati szervezet szerződő fele, más szervezetekben pedig együttműködő nem szerződő félként vesz részt. Ezen túlmenően a 2003. évi csatlakozási okmány értelmében a Lengyel Köztársaság által korábban megkötött halászati megállapodások - így a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és gazdálkodásról szóló egyezmény - igazgatását Lengyelországnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően az Unió látja el. Ezek a halászati szervezetek 2011-re néhány intézkedés bevezetését, többek között az uniós hajók halászati lehetőségeinek meghatározását javasolták. Ezeket a halászati lehetőségeket az uniós jogban végre kell hajtani.
(17)
2010-es éves ülésén az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) nem jutott konszenzusra a sárgaúszójú tonhalra, a nagyszemű tonhalra és a csíkoshasú tonhalra vonatkozó védelmi intézkedések elfogadásával kapcsolatban. Mindazonáltal a szerződő felek többsége - az Uniót is beleértve - úgy vélekedett, hogy a három említett állományt érintő halászati lehetőségeket az állományok fenntartható kezelése érdekében szabályozni kell. Ezért helyénvaló, hogy az Unió ilyen célú intézkedéseket fogadjon el.
(18)
Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2010. évi éves ülésén elfogadták az ICCAT szerződéses feleinél a halászati lehetőségek részleges vagy túlzott kihasználását mutató táblázatokat. Ezzel összefüggésben az ICCAT határozatot fogadott el, amelyben megállapította, hogy az Unió 2009 folyamán csak részlegesen használta ki a részére az északi és a déli kardhal, a nagyszemű tonhal és az északi germon tekintetében rendelkezésre álló kvótát. Az ICCAT által megállapított uniós kvóták kiigazításának tiszteletben tartása érdekében a kvóták részleges kihasználása eredményeként keletkező halászati lehetőségeket minden egyes tagállamnak a részleges kihasználáshoz való saját hozzájárulását alapul véve kell elosztani, az e rendeletben a teljes kifogható mennyiségek éves elosztására meghatározott elosztási kulcs módosítása nélkül. Ugyanezen az ülésen módosították a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási tervet is. Az ICCAT továbbá ajánlásokat fogadott el a nagy szemű rókacápák, a pörölycápák és a fehérorrú cápák védelmére vonatkozóan. A halállományok védelmének előmozdítása érdekében az említett intézkedéseket az uniós jogban végre kell hajtani.
(19)
2010-es éves ülésén az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) felülvizsgálta azon flották teljes kapacitását, amelyek 2006-2008-ban trópusi tonhalfélékre, illetve 2007-2008-ban kardhalra és germonra halásztak. Az IOTC ezenkívül jóváhagyta a flottafejlesztési tervek végrehajtását, valamint a hatáskörébe tartozó területen folytatott halászat során kifogott rókacápák (Alopiidae család) védelmére vonatkozó határozatot.
(20)
A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) létrehozására irányuló, 2007 májusában megtartott harmadik nemzetközi találkozó során a résztvevők ideiglenes intézkedéseket, köztük halászati lehetőségeket fogadtak el a Csendes-óceán déli részén a nyílt tengeren és a tengerfenéken folytatott halászati tevékenységek ezen regionális halászati gazdálkodási szervezet létrehozásáig történő szabályozására. Ezek az intézkedések felülvizsgálatra kerültek az SPRFMO létrehozására irányuló 8. nemzetközi konzultáción (2009. november), és várhatóan ismét felülvizsgálatra fognak kerülni a közeljövőben az SPRFMO-bizottságot előkészítő 2. konferencián (2011. január). A résztvevők által elért megállapodásnak megfelelően ezen ideiglenes intézkedések önkéntes jellegűek, és a nemzetközi jog értelmében jogilag nem kötelező erejűek. Az Egyesült Nemzetek halállományokról szóló megállapodásában foglalt vonatkozó rendelkezések fényében mindazonáltal célszerű ezeket az intézkedéseket az uniós jogban végrehajtani.
(21)
A Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) 2010-es éves ülésén fogási korlátozásokat fogadott el a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen előforduló négy halállományra. Ezeket a fogási korlátozásokat végre kell hajtani az uniós jogban.
(22)
A Szerződés 291. cikkével összhangban az egyes rövid élettartamú állományokra vonatkozó fogási korlátozások meghatározásához szükséges intézkedéseket azok sürgősségére való tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (16) alapján kell elfogadni.
(23)
Az Unió számára halászati lehetőségeket létrehozó vagy korlátozó bizonyos nemzetközi intézkedéseket az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet fogadja el az év végén, és azok e rendelet hatálybalépése előtt alkalmazandóvá válnak. Ennélfogva szükséges, hogy az említett intézkedéseket az uniós jogban végrehajtó rendelkezések visszaható hatállyal kerüljenek alkalmazásra. Különösen, mivel a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó egyes halászati lehetőségeket a 2010. december 1-jétől kezdődő időszakra határozták meg, e rendelet megfelelő rendelkezéseit ettől az időponttól kell alkalmazni. A visszaható hatályú alkalmazás nem sértené a jogos elvárások elvét, mivel a CCAMLR-tagoknak tilos engedély nélkül halászniuk az egyezmény hatálya alá tartozó területen.
(24)
Az ebben a rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (17) és különösen annak 33. és 34. - a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló - cikkének hatálya alá tartozik. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottságnak teljesítendő adatszolgáltatás során kell használniuk.
(25)
A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2011. február 1-jétől kell alkalmazni, valamint egyes régiókra vonatkozó konkrét rendelkezések kivételével, amelyek tekintetében a (23) preambulumbekezdés szerint egyedi alkalmazási időpontot kell megállapítani. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie.
(26)
A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal teljesen összhangban kell felhasználni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet a következő halászati lehetőségeket határozza meg:
a)
a 2011. évre vonatkozóan bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó fogási korlátozások;
b)
a 2011. február 1-jétől2012. január 31-ig tartó időszakra vonatkozóan bizonyos erőkifejtési korlátozások;
c)
a 20., 21. és 22. cikkben, valamint az IE. és az V. mellékletben meghatározott időszakokra vonatkozóan az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezményi (CCAMLR) területen élő bizonyos állományokra vonatkozó halászati lehetőségek; és
d)
a 28. cikkben meghatározott időszakokra vonatkozóan az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezményi (IATTC) területen élő bizonyos állományokra vonatkozó halászati lehetőségek.
(2) E rendelet egyes halállományok, illetve halállomány-csoportok tekintetében ideiglenes halászati lehetőségeket is meghatároz, amelyek a Feröer szigetekkel folytatott kétoldalú halászati konzultációk tárgyát képezik. A végleges halászati lehetőségeket a Tanács határozza meg a Bizottság javaslata alapján.
(3) Egyes, az I. mellékletben megállapított halászati lehetőségek nem kerülnek kiosztásra, és ezeket a tagállamok a végleges halászati lehetőségeknek a (2) bekezdéssel összhangban való megállapításáig nem használhatják fel. E halászati lehetőségek magukban foglalják a makrélára vonatkozó további halászati lehetőségeket, amelyek a 2010-ben ki nem fogott kvótából származnak.
2. cikk
Hatály
Eltérő rendelkezés hiányában ezt a rendeletet kell alkalmazni:
a)
az uniós hajókra, és
b)
az uniós vizeken tartózkodó harmadik országbeli hajókra.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Unióban lajstromozott halászhajó;
b) „harmadik országbeli hajó”: harmadik országok lobogója alatt közlekedő és harmadik országokban lajstromozott halászhajó;
c) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek a Szerződés II. mellékletében említett területekkel szomszédos vizek kivételével;
d) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes állományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;
e) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott hányada;
f) „nemzetközi vizek”: az egyes államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek;
g) „szembőség”: az 517/2008/EK rendelettel (18) összhangban megállapított szembőség;
h) „uniós halászhajóflotta-nyilvántartás”: a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott nyilvántartás;
i) „halászati napló”: az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében említett napló.
4. cikk
Halászati övezetek
E rendelet alkalmazásában:
a) „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet (19) meghatározása szerinti övezetek;
b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt terület;
c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshage-től Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt terület;
d) „VII övezet (Porcupine-pad - 16. egység)”: a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′;
e) „Cádizi-öböl”: az ICES IXa körzetnek a nyugati hosszúság 7° 23′ 48′′-től keletre eső területe;
f) „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti-óceán, azaz a FAO 34. fő halászati övezete): a 216/2009/EK rendelet (20) fogalommeghatározása szerinti övezetek;
g) „NAFO-övezetek” (NAFO, Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet): a 217/2009/EK rendelet (21) fogalommeghatározása szerinti övezetek;
h) „SEAFO egyezményi terület” (SEAFO, Délkelet-atlanti Halászati Szervezet): az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (22) fogalommeghatározása szerinti terület;
i) „ICCAT egyezményi terület” (ICCAT, az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság): az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (23) fogalommeghatározása szerinti terület;
j) „CCAMLR egyezményi terület” (CCAMLR, az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény): a 601/2004/EK rendelet (24) fogalommeghatározása szerinti terület;
k) „IATTC egyezményi terület” (IATTC, az Amerika-közi trópusi tonhalbizottság): az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság megerősítéséről szóló egyezmény (25) fogalommeghatározása szerinti terület;
l) „IOTC-terület” (IOTC, Indiai-óceáni Tonhalbizottság): a Közösségnek az Indiai-óceáni Tonhal Bizottság létrehozásáról szóló megállapodás (26) fogalommeghatározása szerinti terület;
m) „SPRFMO egyezményi terület” (SPRFMO, Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet): az é. sz. 10°-tól délre, a CCAMRL-egyezmény hatálya alá tartozó területtől északra, az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (27) fogalommeghatározása szerinti, a SIOFA-egyezmény hatálya alá tartozó területektől keletre, valamint a dél-amerikai államok halászati joghatóságától nyugatra eső nyílt tengeri terület;
n) „WCPFC egyezményi terület” (WCPFC, a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében folytatott halászati bizottság): a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (28) fogalommeghatározása szerinti terület;
o) „a Bering-tenger nyílt tengeri része”: a Bering-tenger nyílt tengeri területe, amely kívül esik a Bering-tenger partján fekvő államok parti tengerei szélességének méréséhez használt alapvonalaktól számított 200 tengeri mérföldes sávon.
II. CÍM
AZ UNIÓS HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
5. cikk
Teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk
(1) Az uniós vizeken vagy az egyes nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és - adott esetben - a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.
(2) Az uniós hajók számára engedélyezett a halászat a Feröer szigetek, Grönland, Izland és Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben az I. mellékletben megállapított teljes kifogható mennyiségek keretein belül, az e rendelet 15. cikkében és III. mellékletében, valamint az 1006/2008/EK rendeletben (29) és annak végrehajtási rendelkezéseiben meghatározott feltételekre is figyelemmel.
(3) A kapelán tekintetében az ICES V és XIV alterület grönlandi vizein az Unió rendelkezésére álló teljes kifogható mennyiségeket a Bizottság határozza meg a teljes kifogható mennyiség, valamint az Unió számára Grönland által elosztott kifogható mennyiség alapján, az egyrészről az Európai Közösség és másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya között létrejött megállapodással és annak jegyzőkönyvével összhangban.
(4) A 2011 első felében összegyűjtött tudományos adatok alapján a Bizottság - a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően - felülvizsgálhatja a következő állományok vonatkozásában az I. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket:
a)
az ICES IIa és IIIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő homokiangolna-állomány tekintetében az e rendelet IID. mellékletének megfelelően;
b)
az ICES IIa és IIIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő norvégtőkehal-állomány, valamint az ICES IIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő sprattállomány.
6. cikk
Bizonyos teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó különös rendelkezések
(1) Az IA. mellékletben szereplő, az e cikkre történő hivatkozással ellátott lábjegyzettel jelölt egyes teljes kifogható mennyiségeket az érintett tagállam határozza meg az általa összegyűjtött és kiértékelt adatok alapján, olyan szinten, amely:
a)
összhangban van a közös halászati politikára vonatkozó elvekkel és szabályokkal, különösen az állományok fenntartható kiaknázásának elvével, valamint
b)
a lehető legnagyobb valószínűséggel az állománynak a legnagyobb fenntartható hozammal összhangban lévő kiaknázását eredményezi 2015-től.
(2) Az érintett tagállam 2011. február 28-ig tájékoztatja a Bizottságot az (1) bekezdésnek megfelelően elfogadott szintről, valamint azokról az intézkedésekről, amelyeket a szóban forgó rendelkezésnek való megfelelés érdekében szándékozik tenni. Ezen információra tekintettel és amennyiben a 2371/2002/EK rendelet 7. cikkében megállapított feltételek teljesülnek, a Bizottság sürgősségi intézkedésekről határozhat.
7. cikk
A teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajókat érintő további kvótakiosztás
(1) Az IA. mellékletben felsorolt és az e cikkre történő kereszthivatkozással ellátott lábjegyzettel jelölt bizonyos állományok tekintetében a tagállamok - az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett - a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta százalékában, az IA. mellékletben meghatározott határértékeken belül.
(2) A tagállamok kizárólag az alábbi feltételeknek megfelelően biztosíthatnak további kvótakiosztást a hajók számára:
a)
a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működnek, amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett minden feldolgozási tevékenységet rögzítenek;
b)
a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók számára kiosztott további kvóta mennyisége nem haladhatja meg az adott hajótípus esetében valószínűsíthető visszadobások 75 %-át, és hajónak kiosztott kvótát minden esetben legfeljebb 30 %-al növelheti;
c)
az adott hajó által a releváns állományból kifogott teljes mennyiség beleszámít a számára kiosztott kvótába.
(3) Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajó nem teljesíti az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára biztosított további kvótakiosztást, és a 2011-es év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből.
(4) Az a tagállam, amely alkalmazni kívánja az (1), (2) és (3) bekezdést - bármilyen további kiosztást megelőzően -, eljuttatja a Bizottsághoz az alábbi információkat:
-
a próbában részt vevő hajók jegyzéke és a fedélzeten felállított elektronikus távellenőrzési berendezés jellemzői,
-
a szóban forgó hajók által használt eszközök kapacitása, típusa és jellemzői,
-
feltételezhető visszadobási arányok e hajótípusok esetében, valamint
-
a vonatkozó TAC alapján az adott hajók által az állományból 2010-ben kifogott mennyiség.
8. cikk
Tilalom hatálya alá tartozó fajok
(1) Az uniós halászhajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten tárolása, átrakása és kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós és a nem uniós vizek mindegyikén;
b)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizek mindegyikén;
c)
közönséges rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
d)
cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Rostroraja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
e)
heringcápa (Lamna nasus) a nemzetközi vizeken, valamint
f)
fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az I, a II, a III, a IV, az V, a VI, a VII, a VIII, a IX, a X és a XII alterület uniós vizein.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeit - amennyire lehetséges - sértetlen állapotban haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
9. cikk
A kiosztásra vonatkozó különös rendelkezések
(1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti kiosztása nem érinti a következőket:
a)
a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b)
az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján, vagy az 1006/2008/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások;
c)
a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;
d)
a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;
e)
az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.
(2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.
10. cikk
A halászati erőkifejtés korlátozásai
A halászati erőkifejtési korlátozásokat 2011. február 1-jétől2012. január 31-ig a következők szerint kell alkalmazni:
a)
a IIA. mellékletet a Kattegat, a Skagerrak területén, és az ICES IIIa körzetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén, az ICES IV alterületen, az ICES VIa, VIIa és VIId körzetben, valamint az ICES IIa és Vb körzet uniós vizeiben előforduló egyes állományokkal való gazdálkodásra kell alkalmazni;
b)
a IIB. mellékletet az ICES VIIIc és IXa körzetben - a Cádizi-öböl kivételével - előforduló szürke tőkehal és norvég homár állományainak helyreállítására kell alkalmazni;
c)
a IIC. mellékletet az ICES VIIe körzetben előforduló nyelvhalállományokkal való gazdálkodásra kell alkalmazni;
11. cikk
A mélytengeri halászatra vonatkozó fogási és erőkifejtési korlátozások
(1) A grönlandi laposhalra a 2347/2002/EK rendelet (30) 3. cikkét kell alkalmazni. A grönlandi laposhal fogására, fedélzeten tárolására, átrakására és kirakodására az adott cikkben említett feltételek vonatkoznak.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy 2011-ben a kikötőn kívül töltött kilowattnapban mért halászati erőkifejtés szintjei a mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező hajók esetében ne haladják meg az érintett tagállam hajói által 2003-ban olyan utak során végzett átlagos éves halászati erőkifejtés 65 %-át, amikor a hajók mélytengeri halászati engedéllyel rendelkeztek, vagy a 2347/2002/EK rendelet 3. cikkében említett mélytengeri fajokat fogtak ki. Ezt a bekezdést kizárólag azokra a halászati utakra kell alkalmazni, amelyek során 100 kg-ot meghaladó tömegű, aranylazactól eltérő mélytengeri fajhoz tartozó zsákmányt fogtak ki.
12. cikk
A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei
A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:
a)
a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve, vagy
b)
a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.
13. cikk
Korlátozások egyes halászati lehetőségek kiaknázásával kapcsolatban
(1) Az ICES VII alterületen vagy annak megfelelő körzeteiben előforduló norvég menyhal, közönséges tőkehal, szárnyas rombuszhal, ördöghalfélék, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal, szürke tőkehal, kék menyhal, norvég homár, sima lepényhal, sávos tőkehal, fekete tőkehal, valódirája-félék, közönséges nyelvhal és tüskéscápa tekintetében az I. mellékletben megállapított halászati lehetőségeket az említett fajok 2011. május 1-jétőljúlius 31-ig tartó időszak alatti halászatára, illetve fedélzeten tárolására vonatkozó tilalom korlátozza a Porcupine-pad térségében. Az I. melléklet vonatkozó bejegyzéseinek azonosítása az erre a cikkre történő hivatkozással történik.
(2) E cikk alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:
Pont
Földrajzi szélesség
Földrajzi hosszúság
1
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
2
é. sz. 52° 40′
ny. h. 12° 30′
3
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 39,600′
4
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 56′
5
é. sz. 52° 13,5′
ny. h. 13° 53,830′
6
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 24′
7
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 03′
8
é. sz. 52° 10′
ny. h. 13° 25′
9
é. sz. 52° 32′
ny. h. 13° 07,500′
10
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 55′
11
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 43′
12
é. sz. 52° 38,800′
ny. h. 12° 37′
13
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 23′
14
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
(3) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül zajló, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó tranzitot az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni.
14. cikk
Adattovábbítás
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.
II. FEJEZET
Harmadik országok vizeire vonatkozó halászati engedély
15. cikk
Halászati engedélyek
(1) A harmadik országok vizein halászó uniós hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a III. melléklet határozza meg.
(2) Amennyiben a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján valamelyik tagállam a III. mellékletben meghatározott halászterületek vonatkozásában átadja kvótáját egy másik tagállamnak (kvótacsere), átadáskor a halászati engedélyeket megfelelő módon szintén át kell adni, és erről értesíteni kell a Bizottságot. Az egyes halászterületek vonatkozásában rendelkezésre álló halászati engedélyeknek a III. mellékletben meghatározott teljes számát azonban nem lehet meghaladni.
III. FEJEZET
Halászati lehetőségek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek vizein
1. Szakasz
ICCAT egyezményi terület
16. cikk
A kékúszójú tonhalra irányuló halászati és tenyésztési, illetve hizlalási kapacitás korlátozása
(1) Az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára jogosult, csalival és pergetett horogsorral halászó uniós hajók számát a IV. melléklet 1. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(2) A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára jogosult, part menti kisüzemi halászatot folytató uniós hajók számát a IV. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(3) Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára jogosult uniós hajók számát a IV. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(4) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatára, fedélzeten tárolására, átrakására, szállítására vagy kirakodására jogosult halászhajók számát és bruttó tonnatartalomban mért teljes kapacitását a IV. melléklet 4. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(5) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójútonhal-halászat céljából állított csapdák számát a IV. melléklet 5. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(6) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójútonhal-tenyésztési kapacitást, a hizlalási kapacitást és a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát a IV. melléklet 6. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
17. cikk
Az ID. mellékletben kiosztott, kékúszójú tonhalra vonatkozó kvóta kiegészítő feltételei
A 302/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tilalmi időszakon kívül a 2011. április 15-tőlmájus 15-ig tartó időszakban is tilos a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
18. cikk
Hobbi- és sporthorgászat
A tagállamoknak az ID. mellékletben kiosztott kvótáikból külön kvótát kell előirányozniuk a kékúszójú tonhal hobbi- és sporthorgászatára.
19. cikk
Cápák
(1) Minden halászatban tilos nagyszemű rókacápát (Alopias superciliosus) - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
(2) Tilos a rókacápák (Alopias) fajainak célzott halászata.
(3) Az ICCAT egyezményi területen való halászatban (a Sphyrna tiburo kivételével) tilos az Alopiidae családba tartozó pörölycápákat - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
(4) Minden halászatban tilos fehérorrú cápát (Alopias superciliosus) - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
2. Szakasz
CCAMLR egyezményi terület
20. cikk
Tilalmak és fogási korlátozások
(1) Az V. melléklet A. részében meghatározott fajok célzott halászata az említett mellékletben feltüntetett övezetekben és időszakokban tilos.
(2) Az új és felderítő halászat tekintetében az V. melléklet B. részében meghatározott teljes kifogható mennyiségek és járulékos fogási korlátozások alkalmazandók az említett részben feltüntetett alterületeken.
21. cikk
Felderítő halászat
(1) A 2011-es halászati idényben kizárólag azok a tagállamok vehetnek részt a Dissostichus spp. horogsoros felderítő halászatában a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1 és az 58.4.2 körzet nemzeti joghatóságon kívüli területein, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben ilyen tagállam a szóban forgó halászatban kíván részt venni, a 601/2004/EK rendelet 7. és 7a. cikkének megfelelően legkésőbb 2011. július 24-éig értesíti a CCAMLR titkárságát.
(2) A teljes kifogható mennyiségeket és a járulékos fogási korlátozásokat a FAO 88.1 és 88.2 alterület, valamint az 58.4.1 és az 58.4.2 körzet vonatkozásában, és ezek mindegyikének kisléptékű kutatási egységenkénti felosztását az V. melléklet B. része határozza meg. A halászatot bármely kisléptékű kutatási egység területén berekesztik, ha a bejelentett fogás mértéke eléri a meghatározott teljes kifogható mennyiséget, és az említett kisléptékű kutatási egységet az idény hátralévő részére lezárják a halászat elől.
(3) A halászatot földrajzilag és tengermélység-tartomány szempontjából a lehető legkiterjedtebb területen kell végezni, a halászati potenciál meghatározásához szükséges információk megszerzése, valamint a fogás és halászati erőkifejtés túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében. Azonban a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1 és az 58.4.2 körzetben tilos a halászat 550 méternél kisebb mélységben.
22. cikk
Krillhalászat a 2011/2012-es halászati idényben
(1) A 2011/2012-es halászati idényben kizárólag azon tagállamok folytathatnak krillhalászatot (Euphausia superba) a CCAMLR egyezményi területen, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben egy ilyen tagállam a CCAMLR egyezményi területen krillhalászatban kíván részt venni, a 601/2004/EK rendelet 5a. cikkének megfelelően legkésőbb 2011. június 1-jéig értesíti a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot:
a)
a krillhalászatban való részvételi szándékáról az V. melléklet C. része szerinti formanyomtatványon;
b)
a halászhálók kialakításáról az V. melléklet D. része szerinti formanyomtatványon.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett értesítés magában foglalja a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat valamennyi olyan halászhajó tekintetében, amely számára a tagállam engedélyezi a krillhalászatban való részvételt.
(3) A CCAMLR egyezményi területen krillhalászatban részt venni szándékozó tagállam kizárólag az értesítés időpontjában a lobogója alatt közlekedő és engedéllyel rendelkező halászhajókról küld értesítést.
(4) A tagállamok jogosultak a krillhalászatban való részvételt olyan hajó számára is engedélyezni, amely nem szerepel az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság Titkárságának az e cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerint küldött értesítésben, amennyiben egy engedéllyel rendelkező hajó alapos operatív indokok vagy vis maior következtében nem vehet részt a halászatban. Ilyen esetekben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot, és megadja az alábbiakat:
a)
a helyettesítésre szánt hajó(k) részletes adatait, beleértve a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat is;
b)
a helyettesítést indokoló okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat és igazolásokat.
(5) A tagállamok a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajókról készített bármely CCAMLR-jegyzékben szereplő halászhajók számára nem engedélyezhetik a krillhalászatban való részvételt.
3. Szakasz
IOTCterület
23. cikk
Az IOTC-területen halászó hajók halászati kapacitásának korlátozása
(1) Az IOTC területén trópusi tonhalfélékre halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó tonnatartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 1. pontja határozza meg.
(2) Az IOTC területén kardhalra (Xiphias gladius) és germonra (Thunnus alalunga) halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó tonnatartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 2. pontja határozza meg.
(3) A tagállamok az (1) és (2) bekezdésben említett két halászati tevékenység egyikéhez kijelölt hajókat átcsoportosíthatják a másik halászati tevékenységhez, amennyiben bizonyítani tudják a Bizottság előtt, hogy ez a változtatás nem fokozza az érintett halállományokra irányuló halászati erőkifejtést.
(4) A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben flottájuk kapacitásbővítésére tesznek javaslatot, a flottába felveendő hajók szerepeljenek az IOTC hajólajstromában vagy más regionális tonhalhalászati szervezetek hajólajstromában. A valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet által összeállított listán szereplő, jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók („IUU-hajók”) nem vehetők fel a flottába.
(5) Az IOTC-nek benyújtott fejlesztési tervek végrehajtásának figyelembevétele érdekében - az (1) és (2) bekezdésben említett határokon túlmenően - a tagállamok csak szigoríthatják a halászati kapacitás e cikk szerinti korlátozásait.
24. cikk
Cápák
(1) Minden halászatban tilos az Alopiidae családba tartozó rókacápák bármelyik faját - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeit - amennyire lehetséges - sértetlen állapotban haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
4. Szakasz
SPRFMO egyezményi terület
25. cikk
Nyílt tengeri halászat - kapacitáskorlátozás
Az SPRFMO egyezményi területen 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben aktív halászati tevékenységet folytató tagállamoknak a lobogójuk alatt közlekedő, 2011-ben nyílt tengeri állományokra halászó hajók bruttó tonnatartalmának teljes szintjét az adott területen összesen 78 610 BT-re kell korlátozniuk olyan módon, hogy a Csendes-óceán déli részén biztosított legyen a nyílt tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázása.
26. cikk
Nyílt tengeri halászat - teljes kifogható mennyiségek
(1) Kizárólag az SPRFMO egyezményi területen 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben aktív halászati tevékenységet folytató, a 25. cikkben említett tagállamok halászhatnak nyílt tengeri állományokra az adott területen az IJ. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségekkel összhangban.
(2) A tagállamok havi rendszerességgel értesítik a Bizottságot az e cikkben említett halászatot folytató hajóik nevéről és jellemzőiről, a bruttó tonnatartalmat is ideértve.
(3) Az e cikkben említett halászat felügyelete céljából a tagállamok legkésőbb a következő hónap tizenötödik napjáig, az SPRFMO ideiglenes titkárságának tájékoztatása céljából céljából megküldik a Bizottságnak a hajómegfigyelési rendszerek (VMS) nyilvántartásait, a havi fogási jelentéseket és - amennyiben rendelkezésre állnak - a be- és kihajózási adatokat.
27. cikk
Fenékhalászat
Az SPRFMO egyezményi területen a 25. cikkben említett tagállamok a fenékhalászati erőkifejtést és a halfogás mértékét a halászhajók számának, valamint egyéb, a halfogás mértékét, a halászati erőkifejtést és a halászati kapacitást tükröző paramétereknek a tekintetében a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti éves szintek átlagára, illetőleg az SPRFMO egyezményi területnek kizárólag azon részeire korlátozzák, ahol az előző halászati idényben folyt fenékhalászat.
5. Szakasz
IATTC egyezményi terület
28. cikk
Erszényes kerítőhálós halászat
(1) A sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares), a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) és a bonitó (Katsuwonus pelamis) erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata tilos:
a)
2011. július 29-tőlszeptember 28-ig vagy 2011. november 18-tól2012. január 18-ig a következő vonalak által határolt területen:
-
Észak- és Dél-Amerika csendes-óceáni partvonala,
-
ny. h. 150°,
-
é. sz. 40°,
-
d. sz. 40°;
b)
2011. szeptember 29-tőloktóber 29-ig a következő vonalak által határolt területen:
-
ny. h. 96°,
-
ny. h. 110°,
-
é. sz. 4°,
-
d. sz. 3°.
(2) Az érintett tagállamok az (1) bekezdés a) pontjában említett halászati tilalomra kiválasztott időszakról 2011. április 1. előtt értesítik a Bizottságot. A kiválasztott időszakban az érintett tagállamok összes erszényes kerítőhálós hajója beszünteti az erszényes kerítőhálós halászatot az e cikk (1) bekezdésében meghatározott területen.
(3) Az IATTC egyezményi területen tonhalhalászatot folytató erszényes kerítőhálós hajók a fedélzetükön tárolják, majd ezt követően kirakodják az összes kifogott sárgaúszójú tonhalat, nagyszemű tonhalat és bonitót, kivéve ha a hal - a méretével nem összefüggő okok miatt - emberi fogyasztásra alkalmatlan. Kivételt e tekintetben egyedül a hajóút utolsó szakasza képezhet abban az esetben, ha már nincs elegendő élőhaltartálytér az adott fogásból származó összes tonhal elhelyezésére.
6. Szakasz
SEAFO egyezményi terület
29. cikk
A mélytengeri cápák védelmére vonatkozó intézkedések
A SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen tilos az alábbi mélytengeri cápák célzott halászata:
-
valódirája-félék (Rajidae),
-
tüskéscápa (Squalus acanthias),
-
halvány sima lámpáscápa (Etmopterus bigelowi),
-
rövidfarkú lámpáscápa (Etmopterus brachyurus),
-
nagy lámpáscápa (Etmopterus princeps),
-
sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus),
-
kis macskacápa (Apristurus manis),
-
bársonyos lámpáscápa (Scymnodon squamulosus),
-
a cápaalakúak (Selachimorpha) főrendjébe tartozó mélytengeri cápafajok.
7. Szakasz
WCPFC egyezményi terület
30. cikk
A nagyszemű tonhalra, a sárgaúszójú tonhalra, a bonitóra és a Csendes-óceán déli részén élő germonra irányuló halászati erőkifejtés korlátozása
A tagállamok biztosítják, hogy a WCPFC egyezményi területen a nagyszemű tonhalra (Thunnus obesus), a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares), a bonitóra (Katsuwonus pelamis) és Csendes-óceán déli részén élő germonra (Thunnus alalunga) irányuló teljes halászati erőkifejtés az Unió és a térség part menti államai között létrejött halászati partnerségi megállapodásokban előírt erőkifejtésre korlátozódjék.
31. cikk
A halak csoportosulását előidéző eszközök használatával történő halászat elől elzárt terület
(1) A WCPFC egyezményi területnek az é. sz. 20°-a és a d. sz. 20°-a közötti részén 2011. július 1-jén 00.00-től 2011. szeptember 30-án 24.00-ig tilos a halak csoportosulását előidéző eszközöket használó erszényes kerítőhálós hajókkal folytatott halászati tevékenység. Erszényes kerítőhálós hajók az említett időszakban kizárólag akkor folytathatnak halászati tevékenységet a WCPFC egyezményi terület említett részén, ha a fedélzetükön tartózkodó megfigyelő igazolja, hogy a hajó egyetlen alkalommal sem:
a)
telepített vagy alkalmazott a halak csoportosulását előidéző eszközöket vagy azokhoz kapcsolódó elektronikus eszközöket;
b)
halászott halrajokra a halak csoportosulását előidéző eszközök felhasználásával.
(2) A WCPFC egyezményi területnek az (1) bekezdésben említett részén halászó erszényes kerítőhálós hajók fedélzetükön tárolnak és kirakodnak vagy átraknak minden kifogott nagyszemű tonhalat, sárgaúszójú tonhalat és bonitót.
(3) A (2) bekezdés nem alkalmazandó az alábbi esetekben:
a)
a hajóút utolsó szakaszában, ha a hajón nem marad elegendő élőhal-tartálytér valamennyi hal elhelyezésére;
b)
ha a hal - a méretével nem összefüggő okok miatt - emberi fogyasztásra alkalmatlan, vagy
c)
ha a fagyasztóberendezés súlyosan meghibásodik.
32. cikk
Az erszényes kerítőhálóval történő halászat elől elzárt területek
A nagyszemű tonhal és a sárgaúszójú tonhal erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata tilos a következő nyílt tengeri területeken:
a)
az Indonézia, Palau, Mikronézia és Pápua Új-Guinea kizárólagos gazdasági övezetének határvonalai által közrezárt nemzetközi vizek;
b)
a Mikronézia, Marshall-szigetek, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidzsi-szigetek, Salamon-szigetek és Pápua Új-Guinea kizárólagos gazdasági övezetének határvonalai által közrezárt nemzetközi vizek.
33. cikk
A kardhalra irányuló halászatra jogosult uniós hajók számának korlátozása
A WCPFC egyezményi területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén kardhalhalászatra (Xiphias gladius) jogosult uniós hajók maximális számát a VII. melléklet határozza meg.
8. Szakasz
Bering-tenger
34. cikk
A Bering-tenger nyílt tengeri részén folytatott halászat tilalma
A Bering-tenger nyílt tengeri részén tilos a sávos tőkehal (Theragra chalcogramma) halászata.
III. CÍM
HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI UNIÓS VIZEKEN
35. cikk
Teljes kifogható mennyiségek
A Norvégia lobogója alatt közlekedő halászhajók és a Feröer szigeteken lajstromozott halászhajók számára az e rendelet I. mellékletében meghatározott teljes kifogható mennyiségek keretein belül engedélyezett az uniós vizeken folytatott halászat, az e címben, valamint az 1006/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt feltételekre is figyelemmel.
36. cikk
Halászati engedélyek
(1) Az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a VIII. melléklet határozza meg.
(2) A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halakat nem lehet a hajón tartani vagy kirakodni, kivéve, ha a fogást egy kvótával rendelkező harmadik ország hajója ejtette, és az említett kvóta még nem merült ki.
37. cikk
Tilalom hatálya alá tartozó fajok
(1) Harmadik országbeli hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása és kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós vizek mindegyikén;
b)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizek mindegyikén;
c)
közönséges rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein,
d)
cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Rostroraja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; és
e)
fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeit - amennyire lehetséges - sértetlen állapotban haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
IV. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
38. cikk
A 754/2009/EK rendelet módosítása
A 754/2009/EK rendelet 1. cikkének h) pontját el kell hagyni.
39. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 38. cikket azonban 2011. február 1-jétől kell alkalmazni.
Amennyiben a CCAMLR egyezményi területre vonatkozó halászati lehetőségeket 2011. január 1. előtt kezdődő időszakokra határozták meg, a 20., a 21. és a 22. cikket, valamint az IE. és az V. mellékletet a szóban forgó halászati lehetőségek vonatkozó alkalmazási időszakának kezdetétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. január 18-án.