NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 874/2012
ze dne 12. července 2012,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích elektrických světelných zdrojů a svítidel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (1), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2010/30/EU je Komise povinna přijmout akty v přenesené pravomoci týkající se uvádění spotřeby energie na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie, které disponují významným potenciálem, co se úspor energie týče, a u nichž se při srovnatelné funkčnosti vyskytují velké rozdíly v úrovni výkonu.
(2)
Opatření pro uvádění spotřeby energie na energetických štítcích světelných zdrojů pro domácnost byla zavedena směrnicí Komise 98/11/ES (2).
(3)
Na elektřinu spotřebovanou elektrickými světelnými zdroji připadá významný podíl celkové poptávky po elektřině v Unii. Existuje značný prostor pro další snižování spotřeby energie u elektrických světelných zdrojů nad rámec zvýšení energetické účinnosti, kterého již bylo dosaženo.
(4)
Směrnice 98/11/ES by měla být zrušena a tímto nařízením by měla být přijata nová ustanovení, aby bylo zajištěno, že energetický štítek bude pro dodavatele vytvářet dynamické pobídky, aby dále zvyšovali energetickou účinnost elektrických světelných zdrojů a urychlili posun trhu směrem k energeticky účinným technologiím. Oblast působnosti směrnice 98/11/ES je omezena na některé technologie v kategorii světelných zdrojů pro domácnost. Aby bylo možné používat štítek ke zlepšení energetické účinnosti jiných světelných technologií včetně profesionálního osvětlení, mělo by toto nařízení zahrnovat rovněž směrové světelné zdroje, světelné zdroje s velmi nízkým napětím, elektroluminiscenční diody a světelné zdroje užívané převážně jako profesionální osvětlení, jako jsou například vysoce intenzivní výbojky.
(5)
Svítidla se často prodávají se zabudovanými nebo přiloženými světelnými zdroji. Toto nařízení by mělo zajistit informovanost spotřebitelů o slučitelnosti svítidla s energeticky úspornými světelnými zdroji a o energetické účinnosti světelných zdrojů, které jsou součástí svítidla. Toto nařízení by současně nemělo představovat neúměrnou administrativní zátěž výrobců a prodejců svítidel, ani činit rozdíly mezi svítidly z hlediska povinnosti poskytovat spotřebitelům informace o energetické účinnosti.
(6)
Informace uvedené na energetickém štítku by měly být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (3), jsou-li k dispozici.
(7)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotné provedení a obsah energetických štítků elektrických světelných zdrojů a svítidel.
(8)
Kromě toho by toto nařízení mělo stanovit požadavky na technickou dokumentaci elektrických světelných zdrojů a svítidel a na informační list elektrických světelných zdrojů.
(9)
Dále by toto nařízení mělo stanovit požadavky na informace, které mají být poskytovány při jakékoli formě prodeje elektrických světelných zdrojů a svítidel na dálku, v reklamách a propagačních materiálech technického charakteru.
(10)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok.
(11)
V zájmu usnadnění přechodu od směrnice 98/11/ES k tomuto nařízení by se u světelných zdrojů pro domácnost označených energetickými štítky v souladu s tímto nařízením mělo mít za to, že jsou v souladu se směrnicí 98/11/ES.
(12)
Směrnice 98/11/ES by proto měla být zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na označování a poskytování doplňujících informací o elektrických světelných zdrojích, jako jsou například
a)
světelné zdroje se žhavicím vláknem;
b)
zářivky;
c)
vysoce intenzivní výbojky;
d)
světelné zdroje LED a moduly LED.
Toto nařízení také stanoví požadavky na označování svítidel určených k provozu těchto světelných zdrojů a prodávaných koncovým spotřebitelům, i v případě, že jsou zabudována do jiných výrobků, které nejsou pro plnění svého primárního účelu při používání závislé na přívodu energie (například nábytek).
2. Z působnosti tohoto nařízení jsou vyňaty tyto výrobky:
a)
světelné zdroje a moduly LED se světelným tokem nižším než 30 lumenů;
b)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro provoz s napájením z baterií;
c)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro použití, kde jejich prvotním účelem není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (světlené zdroje na letištní dráze).
Tyto světelné zdroje a moduly LED nejsou předmětem výjimky, pokud jsou uváděny na trh za účelem osvětlení.
d)
světlené zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součásti svítidel a které nejsou určené k tomu, aby je konečný uživatel odstranil, pokud nejsou nabízeny k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně pro konečného uživatele, např. jako náhradní díly;
e)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součást výrobku, jehož prvotním určením není osvětlení. Pokud jsou však světelné zdroje nabízeny k prodeji, k pronájmu, ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně, např. jako náhradní díly, musí být do oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnuty;
f)
světelné zdroje a moduly LED, které nesplňují požadavky, jež vstoupí v platnost v roce 2013 a 2014 podle nařízení provádějících směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (4);
g)
svítidla, která jsou navržena výlučně k provozu se světelnými zdroji a moduly LED uvedenými v bodech a) až c).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se vedle definic uvedených v článku 2 směrnice 2010/30/EU použijí tyto definice:
1.
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
2.
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
3.
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí způsob osvětlení, kdy je světlo namířeno tak, aby nasvítilo určitý předmět nebo část prostoru;
4.
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a který sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
5.
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a může rovněž sloužit k udržení světelného zdroje v objímce;
6.
„objímkou světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v určité poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice; v takovém případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
7.
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
8.
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
9.
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
10.
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
11.
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny. Může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
12.
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů nebo par;
13.
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo více vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
14.
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
15.
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
16.
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
17.
„balíčkem LED“ se rozumí soustava jedné nebo více diod LED. Soustava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
18.
„modulem LED“ se rozumí soustava, která není vybavena paticí a která obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Soustava může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
19.
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
20.
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi zdrojem elektrické energie a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje energie, které převádí síťové napětí na jiné napájecí napětí a které jsou konstruovány tak, aby ve stejném nastavení napájely jak výrobky pro osvětlení, tak výrobky, jejichž hlavním účelem není osvětlení;
21.
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie pro světelný zdroj, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc by měly být za ovládací zařízení považovány také fázové stmívače;
22.
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
23.
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi zdrojem elektrické energie a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
24.
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
25.
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
26.
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením ke zdroji elektrické energie;
27.
„místem prodeje“ se rozumí fyzické místo, kde je výrobek vystaven nebo nabízen konečnému uživateli k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky;
28.
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která elektrický světelný zdroj nebo svítidlo kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
29.
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem takové fyzické nebo právnické osoby.
Článek 3
Povinnosti dodavatelů
1. Dodavatelé elektrických světelných zdrojů uvedených na trh jako samostatné výrobky zajistí, aby:
a)
byl zpřístupněn informační list výrobku stanovený v příloze II;
b)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
c)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního světelného zdroje uváděla i třídu jeho energetické účinnosti;
d)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého světelného zdroje, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl i třídu energetické účinnosti daného světelného zdroje;
e)
pokud je světelný zdroj určen k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, musí být energetický štítek vyrobený ve formátu a obsahující informace podle přílohy I.1 umístěn, vytištěn nebo upevněn na vnějším povrchu samostatného obalu, a na tomto obalu musí být uveden typový výkon světelného zdroje mimo energetický štítek.
2. Dodavatelé svítidel, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
b)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního světelného zdroje, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry.
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
c)
Je-li svítidlo určeno k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, bude štítek ve formátu a s uvedením informací dle přílohy I poskytnut prodejcům zdarma v elektronické nebo papírové podobě. Pokud se dodavatel rozhodne pro systém dodávek, kdy budou štítky poskytovány pouze na žádost prodejců, musí dodavatel na vyžádání tyto štítky neprodleně dodat.
d)
Je-li svítidlo uváděno na trh v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Má se za to, že dodavatelé svítidel určených k uvádění na trh prostřednictvím míst prodeje, kteří poskytnou informace podle tohoto nařízení, dostáli své povinnosti vyplývající z úlohy distributorů, která jim ukládá splnit požadavky na informace o výrobku týkající se světelných zdrojů, stanovené v nařízení Komise o určení požadavků na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES.
Článek 4
Povinnosti obchodníků
1. Obchodníci s elektrickými světelnými zdroji zajistí, aby
a)
všechny modely nabízené k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky způsobem, u něhož nelze předpokládat, že si konečný vlastník prohlédne vystavený výrobek, byly uváděny na trh s informacemi poskytnutými dodavateli v souladu s přílohou IV;
b)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního modelu uváděla třídu energetické účinnosti;
c)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého modelu, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl třídu energetické účinnosti daného modelu.
2. Obchodníci se svítidly, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního svítidla, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry;
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
b)
Každý model prezentovaný v místě prodeje je označen štítkem dle přílohy I.2. Štítek je vystaven jedním nebo oběma následujícími způsoby:
i)
v blízkosti vystaveného svítidla tak, aby byl dobře viditelný a rozpoznatelný jako štítek patřící k danému modelu bez nutnosti přečíst obchodní označení a číslo modelu na energetickém štítku,
ii)
tak, aby jasně doprovázel nejviditelnější informace o vystaveném svítidle (např. cenu nebo technické informace) v místě prodeje.
c)
Je-li svítidlo prodáváno v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Článek 5
Metody měření
Informace, které mají být poskytnuty podle článků 3 a 4, se získají pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných měřicích postupů, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření, jak je stanoveno v příloze V.
Článek 6
Ověřovací postup pro dohled nad trhem
Členské státy posoudí shodu deklarované třídy energetické účinnosti a spotřeby energie postupem stanoveným v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení nejpozději do tří let od jeho vstupu v platnost s ohledem na technický pokrok. V rámci uvedeného přezkumu se zejména posoudí přípustné odchylky při ověřování stanovené v příloze V.
Článek 8
Zrušení
Směrnice 98/11/ES se zrušuje s účinkem od 1. září 2013.
Odkazy na směrnici 98/11/ES se považují za odkazy na toto nařízení. Odkazy na přílohu IV směrnice 98/11/ES se považují za odkazy na přílohu VI tohoto nařízení.
Článek 9
Přechodná ustanovení
1. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2 se nepoužijí na svítidla přede dnem 1. března 2014.
2. Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. c) až d) a čl. 4 odst. 1 písm. a) až c) se nepoužijí na tištěnou inzerci a tištěné technické propagační materiály vydané přede dnem 1. března 2014.
3. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, uvedená na trh přede dnem 1. září 2013, musí být v souladu s ustanoveními stanovenými ve směrnici 98/11/ES.
4. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, která jsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a která budou uvedena na trh nebo nabízena k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky přede dnem 1. září 2013, se považují za spotřebiče, které splňují požadavky směrnice 98/11/ES.
Článek 10
Vstup v platnost a použití
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se ode dne 1. září 2013 s výjimkou případů uvedených v článku 9.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. července 2012.
A BIZOTTSÁG 874/2012/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2012. július 12.)
a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a lámpák és a lámpatestek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkére,
mivel:
(1)
A 2010/30/EU irányelv értelmében a Bizottság köteles felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni azon energiával kapcsolatos termékek címkézésére vonatkozóan, amelyek jelentős energiamegtakarítási potenciállal rendelkeznek, és amelyek működési jellemzői jelentős eltéréseket mutatnak, miközben rendeltetésük egyenértékű.
(2)
A 98/11/EK bizottsági irányelvvel (2) rendelkezések kerültek megállapításra a háztartási lámpák energiafogyasztásának címkézését illetően.
(3)
Az uniós villamosenergia-keresletnek jelentős része tudható be az elektromos lámpák villamosenergia-felhasználásának. Az elektromos lámpák energiafogyasztása a már végrehajtott energiahatékonyság-javító intézkedéseken túlmenően is jelentősen tovább csökkenthető.
(4)
A 98/11/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, ebben a rendeletben pedig új rendelkezéseket szükséges megállapítani annak biztosítására, hogy az energiafogyasztást jelölő címke dinamikusan ösztönözze a szállítókat az elektromos lámpák energiahatékonyságának további javítására és az energiahatékony technológiákra való piaci átállás felgyorsítására. A 98/11/EK irányelv hatálya a háztartási lámpák kategóriáján belül bizonyos technológiákra korlátozódik. Annak érdekében, hogy a címkézés más lámpatechnológiák - köztük a professzionális világítás - energiahatékonyabbá válását is szolgálja, e rendelet hatályának ki kell terjednie az irányított fényű lámpákra, a törpefeszültségű lámpákra, a fénykibocsátó diódákra és a főként a professzionális világításban használatos lámpákra, például a nagy intenzitású kisülőlámpákra is.
(5)
A lámpatesteket gyakran úgy értékesítik, hogy lámpákat tartalmaznak, vagy hozzájuk lámpák vannak mellékelve. E rendelet révén biztosítani kell, hogy a fogyasztók tájékoztatást kapjanak a lámpatest és az energiatakarékos lámpák együttes használhatóságáról, valamint a lámpatesttel együtt értékesített lámpák energiahatékonyságáról. Ugyanakkor célszerű, hogy ez a rendelet ne rójon aránytalanul nagy adminisztratív terhet a lámpatestgyártókra és -kereskedőkre, és a fogyasztók energiahatékonysági tájékoztatásának kötelezettsége tekintetében ne tegyen különbséget a lámpatestek között.
(6)
A címkén feltüntetett adatoknak olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszerek alkalmazásából kell származniuk, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, és ezen belül különösen - ha rendelkezésre állnak - a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) I. mellékletében felsorolt európai szabványosító testületek által elfogadott harmonizált szabványokhoz.
(7)
E rendelettel indokolt egységesen meghatározni az elektromos lámpák és lámpatestek címkéjének kivitelét és tartalmát.
(8)
Indokolt ezzel a rendelettel meghatározni az elektromos lámpák és lámpatestek műszaki dokumentációjára, valamint az elektromos lámpák termékismertetőjére irányadó követelményeket.
(9)
Indokolt ezzel a rendelettel meghatározni a lámpák és a lámpatestek bármilyen módon történő távértékesítésére, valamint a rájuk vonatkozó reklámanyagokra és műszaki promóciós anyagokra irányadó adatszolgáltatási kötelezettségeket.
(10)
Helyénvaló rendelkezni e rendelet rendelkezéseinek a technológia fejlődésére való tekintettel történő felülvizsgálatáról.
(11)
A 98/11/EK irányelvről e rendeletre való áttérés megkönnyítése érdekében az e rendelettel összhangban címkézett háztartási lámpákat indokolt a 98/11/EK irányelvvel összhangban lévőnek tekinteni.
(12)
Mindezek miatt a 98/11/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet címkézési és kiegészítő termékinformációs kötelezettségeket állapít meg az elektromos lámpákra, így különösen:
a)
az izzószálas lámpákra;
b)
a fénycsövekre;
c)
a nagy intenzitású kisülőlámpákra;
d)
a LED-lámpákra és a LED-modulokra.
Ez a rendelet továbbá kötelezettségeket állapít meg az említett lámpák működtetésére szolgáló, végfelhasználók részére forgalmazott lámpatestek címkézésére vonatkozóan, beleértve az olyan termékekbe beépített lámpatestek címkézését is, amelyeknek az elsődleges rendeltetésüknek megfelelő használata során nincs szükség energiabevitelre (ilyen például a bútor).
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a következő termékekre:
a)
a 30 lumennél kisebb fényáramú lámpák és LED-modulok;
b)
az elemmel vagy akkumulátorral való működtetés céljára forgalmazott lámpák és LED-modulok;
c)
olyan alkalmazások céljára forgalmazott lámpák és LED-modulok, amelyekben elsődleges rendeltetésük nem a világítás, hanem például:
i.
vegyi vagy biológiai folyamatokban (például polimerizáció, fotodinámiás kezelés, kertészet, háziállat-gondozás, rovarok elleni védekezés) részt vevő anyagként való fénykibocsátás;
ii.
képrögzítés és képkivetítés (például fényképezőgép-vaku, fénymásológép, vetítőgép);
iii.
fűtés (például infravörös lámpa);
iv.
jelzés (például repülőtéri lámpa).
Ugyanezek a lámpák és LED-modulok a rendelet hatálya alá esnek, ha világítás céljára forgalmazzák őket;
d)
a lámpatest részeként forgalmazott, a végfelhasználó által rendeltetésszerűen nem kivehető lámpák és LED-modulok, kivéve akkor, ha a végfelhasználó részére külön is ajánlják őket megvásárlásra, bérletre vagy részletvásárlásra, vagy külön is kiállítják őket, például mint pótalkatrészt;
e)
olyan termék részeként forgalmazott lámpák és LED-modulok, amelynek elsődleges rendeltetése nem a világítás. Ha azonban külön is ajánlják őket megvásárlásra, bérletre vagy részletvásárlásra, vagy külön is kiállítják őket, például mint pótalkatrészt, akkor a rendelet hatálya kiterjed rájuk;
f)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) végrehajtó rendeletek értelmében 2013-tól és 2014-től alkalmazandó követelményeket nem teljesítő lámpák és LED-modulok;
g)
a kizárólag az a)-c) pont szerinti lámpákkal és LED-modulokkal való működésre tervezett lámpatestek.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2010/30/EU irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „fényforrás”: energiaátalakítással előállított, elsősorban látható optikai sugárzás kibocsátására tervezett felület vagy tárgy. E fogalommeghatározás alkalmazásában a „látható” kifejezés a 380 nm-től 780 nm-ig terjedő hullámhossztartományra utal;
2. „világítás”: fénynek terekre, tárgyakra vagy azok környezetére való alkalmazása azzal a céllal, hogy emberek láthassák őket;
3. „kiemelő világítás”: az általános világítás azon formája, amelyben a fény egy adott tárgy vagy térrész hangsúlyosabb megvilágítása céljából irányítva van;
4. „lámpa”: olyan egység, amelynek jellemzői különállóan megállapíthatók, és amely egy vagy több fényforrásból áll; a lámpa olyan további alkatrészeket is tartalmazhat, amelyek a begyújtásához, az árammal való ellátásához vagy a stabil működtetéséhez szükségesek vagy amelyek az optikai sugárzás szórására, szűrésére vagy átalakítására szolgálnak, amennyiben ezek az alkatrészek a lámpa maradandó károsítása nélkül nem távolíthatók el a lámpából;
5. „lámpafej”: a lámpának az a része, amely a lámpát a lámpafoglalaton vagy a lámpa csatlakozóján keresztül a tápáramkörre csatlakoztatja, és gyakran a lámpának a lámpafoglalatban való rögzítését is biztosítja;
6. „lámpafoglalat”, „aljzat”: a lámpa rögzítésére szolgáló eszköz, amelybe a lámpafejet általában bele kell helyezni; ez utóbbi esetben a lámpafoglalat egyben a lámpának a tápáramkörre való csatlakoztatását is biztosítja;
7. „irányított fényű lámpa”: olyan lámpa, amelynek esetében az általa kibocsátott fény legalább 80 %-a a π sr térszögbe esik (amelyet egy 120° csúcsszögű kúp jelöl ki);
8. „nem irányított fényű lámpa”: az irányított fényű lámpának nem minősülő lámpa;
9. „izzószálas lámpa”: olyan lámpa, amelyben a fény úgy keletkezik, hogy az áthaladó elektromos áram izzásig hevít egy szálszerű vezetőt. A lámpa tartalmazhat olyan gázokat, amelyek befolyásolják az izzási folyamatot;
10. „izzólámpa”: olyan izzószálas lámpa, amelyben az izzószálat a burában vákuum vagy nemesgáz veszi körül;
11. „halogénlámpa” (volfrámszálas): olyan izzószálas lámpa, amelyben volfrám izzószálat halogéneket vagy halogénvegyületeket tartalmazó gázközeg vesz körül. Az ilyen lámpa beépített tápegységgel is forgalmazható;
12. „kisülőlámpa”: olyan lámpa, amelyben a fényt közvetlenül vagy közvetve gázban, fémgőzben vagy több gáz és gőz elegyében elektromos kisülés állítja elő;
13. „fénycső”: olyan kisnyomású higanyos típusú kisülőlámpa, amelyben a fény legnagyobb részét a kisülésből származó ultraibolya sugárzás által gerjesztett egy vagy több fényporréteg bocsátja ki. A fénycső beépített előtéttel is forgalmazható;
14. „beépített előtét nélküli fénycső”: beépített előtétet nem tartalmazó, egyik vagy mindkét végén lámpafejjel ellátott fénycső;
15. „nagy intenzitású kisülőlámpa”: olyan elektromos kisülőlámpa, amelyben a fényt előállító ívet a fal hőmérséklete stabilizálja, és az ív által a bura falára kifejtett terhelés meghaladja a négyzetcentiméterenkénti 3 W-ot;
16. „fénykibocsátó dióda”, „LED”: p-n átmenetet tartalmazó szilárdtesteszközből álló fényforrás. Az átmenet a gerjesztő elektromos áram hatására optikai sugárzást bocsát ki;
17. „LED-csomag”: egy vagy több LED-ből álló szerelvény. A szerelvény optikai alkatrészt és termikus, mechanikai és elektromos interfészeket is tartalmazhat;
18. „LED-modul”: egy vagy több LED-csomagot egyetlen nyomtatott áramköri lapon tartalmazó, fej nélküli szerelvény. A szerelvény elektromos, optikai, mechanikai és termikus alkatrészeket, valamint interfészeket és működtetőeszközt is tartalmazhat;
19. „LED-lámpa”: egy vagy több fénykibocsátó diódát tartalmazó lámpa. A lámpa lámpafejet viselhet;
20. „lámpaműködtető eszköz”: az áramforrás és egy vagy több lámpa között elhelyezkedő olyan eszköz, amely a lámpa vagy lámpák működésével összefüggő funkciót tölt be, például átalakítja a tápfeszültséget, egy meghatározott értékre korlátozza a lámpa vagy lámpák áramfelvételét, gyújtófeszültséget és előfűtő áramot biztosít, megakadályozza a hideggyújtást, javítja a teljesítménytényezőt vagy csökkenti a rádiózavarokat. Lehet olyan kialakítású, hogy ezeket a funkciókat más lámpaműködtető eszközökhöz csatlakoztatva tölti be. A fogalom nem foglalja magában:
a vezérlőelemeket,
a hálózati feszültséget más feszültséggé átalakító olyan tápegységet, amely ugyanabban az eszközben egyaránt szolgál világítási célú termékek és elsődlegesen nem világítási rendeltetésű termékek áramellátására;
21. „vezérlőelem”: a lámpa fényáramát nem teljesítményátalakítás útján szabályozó vagy ellenőrzés alatt tartó elektronikus vagy mechanikus eszköz, például az időkapcsoló, a mozgásérzékelő, a fényérzékelő vagy a természetes megvilágításhoz igazodó vezérlőeszköz. Ezenkívül a fázisvágás elvén működő fényszabályozó is vezérlőelemnek tekintendő;
22. „külső lámpaműködtető eszköz”: termékbe nem beépített, a lámpa vagy lámpatest szerkezetén kívülre szerelendő vagy a lámpa vagy lámpatest szerkezetén belül elhelyezkedő, de onnan a lámpa vagy lámpatest maradandó károsítása nélkül kivehető lámpaműködtető eszköz;
23. „előtét”: az áramforrás és egy vagy több kisülőlámpa közé helyezett olyan lámpaműködtető eszköz, amely lehet induktív, kapacitív vagy induktív-kapacitív, és amely elsősorban arra szolgál, hogy a lámpa vagy lámpák áramfelvételét egy meghatározott értékre korlátozza;
24. „halogénlámpa-működtető eszköz”: olyan lámpaműködtető eszköz, amely a tápfeszültséget a halogénlámpa működéséhez szükséges törpefeszültséggé alakítja át;
25. „kompakt fénycső”: olyan fénycső, amely mindazokat az alkatrészeket tartalmazza, amelyek a fénycső begyújtásához és stabil működtetéséhez szükségesek;
26. „lámpatest”: egy vagy több lámpa által kibocsátott fény szórását, szűrését vagy átalakítását végző készülék, amely tartalmazza a lámpák - és szükség esetén az áramköri kiegészítők - megtámasztásához, rögzítéséhez és védelméhez szükséges alkatrészeket, valamint az áramforráshoz történő csatlakoztatásukhoz szükséges kiegészítő elemeket;
27. „értékesítési hely”: olyan fizikai hely, ahol a terméket kiállítják vagy a végfelhasználónak megvásárlásra, bérletre vagy részletvásárlásra kínálják;
28. „végfelhasználó”: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célból valamely terméket ténylegesen megvásárol vagy várhatóan meg fog vásárolni;
29. „végső tulajdonos”: az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely egy bizonyos terméknek a termék életciklusának felhasználási szakaszában tulajdonosa, valamint az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely e személy vagy más jogalany nevében eljár.
3. cikk
A szállítók kötelezettségei
(1) A különálló termékként forgalomba hozott elektromos lámpák szállítói kötelesek gondoskodni arról, hogy:
a)
a terméket egy, a II. melléklet szerinti termékismertető adatlap kísérje;
b)
a III. mellékletben meghatározott műszaki dokumentációt kérésre a tagállami hatóságok és a Bizottság megkapják;
c)
minden olyan reklámanyag, hivatalos árjegyzék vagy tenderajánlat, amely egy adott lámpáról energiával vagy vételárral kapcsolatos információt közöl, az energiahatékonysági osztály megjelölését is tartalmazza;
d)
minden olyan műszaki promóciós anyagban, amely ismerteti egy adott lámpa konkrét műszaki jellemzőit, az adott lámpa energiahatékonysági osztálya is szerepeljen;
e)
értékesítési helyen való forgalmazásra szánt lámpa esetében minden egyes külön értékesített darab csomagolására fel legyen helyezve, rá legyen nyomtatva vagy ahhoz hozzá legyen erősítve egy, az I. melléklet 1. pontja szerinti kialakítású és adattartalmú címke, és a csomagolás a címkén kívül tüntesse fel a lámpa névleges teljesítményét.
(2) A végfelhasználók részére történő forgalmazásra szánt lámpatestek szállítói kötelesek gondoskodni arról, hogy:
a)
a III. mellékletben meghatározott műszaki dokumentációt kérésre a tagállami hatóságok és a Bizottság megkapják;
b)
az I. melléklet 2. pontjának megfelelően a címkén feltüntetendő adatok szerepeljenek:
i.
minden olyan reklámanyagban, hivatalos árjegyzékben vagy tenderajánlatban, amely egy adott lámpatestről energiával vagy vételárral kapcsolatos információt közöl;
ii.
minden olyan műszaki promóciós anyagban, amely ismerteti egy adott lámpa konkrét műszaki jellemzőit.
Ilyen esetben az adatok az I. melléklet 2. pontjában foglaltaktól eltérő formátumban - például tisztán szövegesen - is közölhetők;
c)
értékesítési helyen való forgalmazásra szánt lámpatest esetében a kereskedők elektronikusan vagy papíron díjmentesen hozzájuthassanak az I. melléklet szerinti kialakítású és adattartalmú címkéhez. Ha a szállító olyan szállítási rendszert alkalmaz, amelyben a kereskedőket csak kérésre látja el címkékkel, akkor a szállító a kereskedő kérésére köteles haladéktalanul eljuttatni neki a címkéket;
d)
amennyiben a lámpatestet a végfelhasználók részére olyan csomagolásban forgalmazzák, amely a lámpatesthez való, a végfelhasználó által kicserélhető elektromos lámpákat tartalmaz, a lámpatest csomagolása e lámpák eredeti csomagolását is tartalmazza. Ellenkező esetben a lámpatest csomagolásán vagy csomagolásában más módon fel kell tüntetni a lámpa eredeti csomagolásán szereplő - e rendeletben és a lámpák környezetbarát tervezésére vonatkozó követelményeket a 2009/125/EK irányelv alapján meghatározó bizottsági rendeletekben megkövetelt - adatokat.
Az értékesítési helyen való forgalmazásra szánt lámpatestek azon szállítóit, akik vagy amelyek az e rendelet szerinti információszolgáltatásnak eleget tesznek, úgy kell tekinteni, hogy teljesítették azon forgalmazói kötelezettségeiket, amelyek a lámpák környezetbarát tervezésére vonatkozó követelményeket a 2009/125/EK irányelv alapján meghatározó bizottsági rendeletekben előírt termékinformációs követelményekből erednek.
4. cikk
A kereskedők kötelezettségei
(1) Az elektromos lámpákat értékesítő kereskedők kötelesek gondoskodni arról, hogy:
a)
amennyiben a végső tulajdonosnak a kiállított termék megtekintésére nincs lehetősége, a megvásárlásra, bérletre vagy részletvásárlásra kínált modell forgalmazásakor átadásra kerüljenek a szállító által a IV. melléklet értelmében szolgáltatandó információk;
b)
minden olyan reklámanyag, hivatalos árjegyzék vagy tenderajánlat, amely egy adott lámpáról energiával vagy vételárral kapcsolatos információkat közöl, az energiahatékonysági osztály megjelölését is tartalmazza;
c)
minden olyan műszaki promóciós anyagban, amely ismerteti egy adott modell konkrét műszaki jellemzőit, az adott modell energiahatékonysági osztálya is szerepeljen.
(2) A végfelhasználók részére forgalmazott lámpatesteket értékesítő kereskedők kötelesek gondoskodni arról, hogy:
a)
az I. melléklet 2. pontjának megfelelően a címkén feltüntetendő adatok szerepeljenek:
i.
minden olyan reklámanyagban, hivatalos árjegyzékben vagy tenderajánlatban, amely egy adott lámpatestről energiával vagy vételárral kapcsolatos információt közöl;
ii.
minden olyan műszaki promóciós anyagban, amely ismerteti egy adott lámpatest konkrét műszaki jellemzőit.
Ilyen esetben az adatok az I. melléklet 2. pontjában foglaltaktól eltérő formátumban - például tisztán szövegesen - is közölhetők;
b)
az értékesítési helyen kiállított modellek mindegyikét az I. melléklet 2. pontja szerinti címke kísérje. A címkét az alábbiak közül az egyik vagy mindkét módon kell elhelyezni:
i.
a kiállított lámpatest közelében úgy, hogy a címke tisztán látható legyen, és a rajta szereplő márkanév és modellazonosító elolvasása nélkül meg lehessen állapítani róla, hogy a kiállított modellhez tartozik;
ii.
a kiállított lámpatestről (például annak vételáráról vagy műszaki jellemzőiről) az értékesítési helyen nyújtott, legközvetlenebbül látható információ nyilvánvaló kíséretében;
c)
amennyiben a lámpatestet a végfelhasználóknak olyan csomagolásban értékesítik, amely a lámpatesthez való, a végfelhasználó által kicserélhető elektromos lámpákat tartalmaz, a lámpatest csomagolása e lámpák eredeti csomagolását is tartalmazza. Ellenkező esetben a lámpatest csomagolásán vagy csomagolásában más módon fel kell tüntetni a lámpa eredeti csomagolásán szereplő - e rendeletben és a lámpák környezetbarát tervezésére vonatkozó követelményeket a 2009/125/EK irányelv alapján meghatározó bizottsági rendeletekben megkövetelt - adatokat.
5. cikk
Mérési módszerek
A 3. és a 4. cikkben felsorolt információkat az V. melléklet szerinti megbízható, pontos és megismételhető - az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszertanhoz igazodó - mérési eljárások alapján kell megállapítani.
6. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A megadott energiahatékonysági osztállyal kapcsolatos követelmények teljesülésének és a megadott energiafogyasztásnak az ellenőrzése céljából a tagállamok az V. mellékletben előírt eljárást alkalmazzák.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológia fejlődésére való figyelemmel legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően három évvel felülvizsgálja. A felülvizsgálatnak ki kell terjednie különösen az V. mellékletben foglalt ellenőrzési tűrésekre.
8. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 98/11/EK irányelv 2013. szeptember 1-jén hatályát veszti.
A 98/11/EK irányelvre vonatkozó hivatkozásokat e rendeletre vonatkozó hivatkozásokként kell értelmezni. A 98/11/EK irányelv IV. mellékletére vonatkozó hivatkozásokat e rendelet IV. mellékletére vonatkozó hivatkozásokként kell értelmezni.
9. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A 3. cikk (2) bekezdése és a 4. cikk (2) bekezdése a lámpatestekre 2014. március 1-jéig nem alkalmazandó.
(2) A 3. cikk (1) bekezdésének c)-d) pontja és a 4. cikk (1) bekezdésének a)-c) pontja nem alkalmazandó a 2014. március 1. előtt közzétett nyomtatott reklámanyagokra és nyomtatott műszaki promóciós anyagokra.
(3) A 98/11/EK irányelv 1. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti, 2013. szeptember 1. előtt forgalomba hozott lámpáknak a 98/11/EK irányelv rendelkezéseit kell teljesíteniük.
(4) A 98/11/EK irányelv 1. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti lámpákat, amennyiben megfelelnek az e rendeletben foglalt követelményeknek, és 2013. szeptember 1. előtt hozzák őket forgalomba vagy kínálják őket megvásárlásra, bérletre vagy részletvásárlásra, úgy kell tekinteni, hogy eleget tesznek a 98/11/EK irányelv előírásainak.
10. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet a 9. cikkben felsorolt esetektől eltekintve 2013. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 12-én.