NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 912/2010
ze dne 22. září 2010
o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská družicová navigační strategie je v současné době prováděna v rámci programů EGNOS a Galileo (dále jen „programy“).
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (3) byla zřízena agentura Společenství s názvem Úřad pro dohled nad evropským GNSS (dále jen „úřad“).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (4) vymezuje nový rámec pro veřejnou správu a financování programů. Stanoví zásadu přesného rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství zastupované Komisí, úřad a Evropskou kosmickou agenturu (dále jen „ESA“), přičemž Komisi svěřuje odpovědnost za řízení programů a pověřuje ji úkoly, kterými byl původně pověřen úřad. Stanoví rovněž, že úřad při plnění úkolů, které jsou mu svěřeny, zajistí, aby byla respektována úloha Komise jako správce programů, a že bude úřad postupovat v souladu s pokyny vydanými Komisí.
(4)
V nařízení (ES) č. 683/2008 Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, aby předložila návrh, jehož cílem bude uvést řídící struktury programů stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 do souladu s novými úlohami Komise a úřadu, jak jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 683/2008.
(5)
Úřad by vzhledem k menší oblasti své činnosti již neměl být nazýván „Úřadem pro dohled nad evropským GNSS“, nýbrž „Agenturou pro evropský GNSS“ (dále jen „agentura“). V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností úřadu, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí.
(6)
Je rovněž nutné změnit účel a cíle nařízení (ES) č. 1321/2004, aby byla zohledněna skutečnost, že agentura již není odpovědná za řízení veřejného zájmu ve vztahu k programům evropského globálního navigačního družicového systému (dále jen „GNSS“) a za regulaci těchto programů.
(7)
Právní postavení agentury by mělo být takové, aby jí při plnění jejích úkolů umožňovalo vystupovat jako právnická osoba.
(8)
Dále je potřeba pozměnit úkoly agentury, a v tomto ohledu zajistit, aby její úkoly byly vymezeny v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 683/2008 a aby mohla agentura vykonávat další činnosti, které ji mohou být svěřeny Komisí, s cílem podpořit Komisi při provádění programů. V souladu s čl. 54 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mezi tyto činnosti například patří sledování vývoje koordinačních a konzultačních postupů v oblasti bezpečnosti, zkoumání přínosu ve prospěch dalšího rozvoje, podpora programů a poskytování podpory při vývoji a zavádění pilotního projektu veřejné regulované služby (PRS).
(9)
Agentura by v rámci své působnosti a cílů a při plnění svých úkolů měla dodržovat zejména předpisy vztahující se na orgány Unie.
(10)
Komise by se v rámci střednědobého přezkumu programu Galileo, který je podle článku 22 nařízení (ES) č. 683/2008 plánován na rok 2010, měla zabývat také otázkou správy těchto programů v provozní fázi a fázi využití a rovněž úlohou, již bude agentura v této souvislosti mít.
(11)
V zájmu účinného zajištění plnění úkolů agentury by měly být členské státy a Komise zastoupeny ve správní radě, jíž budou svěřeny potřebné pravomoci sestavovat rozpočet, ověřovat jeho plnění, přijímat vhodná finanční pravidla, zavádět průhledné pracovní postupy pro rozhodování agentury, schvalovat její pracovní program a jmenovat výkonného ředitele.
(12)
Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 683/2008 zdůrazňuje užitečnost úzké spolupráce Evropského parlamentu, Rady a Komise, je rovněž vhodné začlenit do správní rady zástupce Evropského parlamentu jako člena bez hlasovacího práva.
(13)
Aby bylo zajištěno, že agentura vykonává své úkoly s ohledem na úlohu Komise jako správce programů a v souladu s pokyny vydanými Komisí, je rovněž potřeba výslovně stanovit, že agenturu by měl řídit její výkonný ředitel pod dohledem správní rady a v souladu s pokyny, které agentuře vydá Komise. Dále je třeba upřesnit, že by Komise měla mít ve správní radě pět zástupců a že rozhodnutí týkající se omezeného počtu úkolů správní rady nemohou být přijata bez souhlasu zástupců Komise.
(14)
V zájmu bezproblémového fungování agentury je třeba, aby její výkonný ředitel byl jmenován na základě svých zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností a aby plnil své povinnosti zcela nezávisle a pružně vzhledem k vnitřní organizaci agentury. S výjimkou určitých činností a opatření, které se týkají bezpečnostní akreditace, by výkonný ředitel měl připravovat a přijímat veškerá potřebná opatření k zajištění řádného plnění pracovního programu agentury, každoročně připravit návrh souhrnné zprávy k předání správní radě, vypracovat návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a plnit rozpočet.
(15)
Správní rada by měla mít pravomoc přijímat veškerá rozhodnutí umožňující agentuře plnit své úkoly s výjimkou úkolů týkajících se bezpečnostní akreditace, jež by měly být svěřeny Radě pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“). V souvislosti s těmito úkoly týkajícími se akreditace bude mít správní rada pravomoci v oblasti zdrojů a rozpočtu. Řádná správa programů dále vyžaduje, aby byly úkoly správní rady v souladu s novými úkoly, jimiž je agentura pověřena podle článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008, zejména co se týče provozu bezpečnostního střediska pro Galileo a pokynů vydávaných podle společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie (6).
(16)
Postupy jmenování do funkcí by měly být průhledné.
(17)
Vzhledem k rozsahu úkolů svěřených agentuře, mezi nimiž je i bezpečnostní akreditace, je třeba zrušit Výbor pro vědu a techniku zřízený v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1321/2004 a nahradit Výbor pro bezpečnost a zabezpečení systému zřízený v souladu s článkem 10 uvedeného nařízení radou pro bezpečnostní akreditaci, která bude odpovídat za bezpečnostní akreditaci a bude složena ze zástupců členských států a Komise. Vysoký představitel pro zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a ESA by měli mít v radě pro bezpečnostní akreditaci úlohu pozorovatele.
(18)
Bezpečnostní akreditace by měla být vykonávána nezávisle na orgánech odpovědných za správu programů, zejména na Komisi, ostatních orgánech agentury, ESA a dalších subjektech odpovědných za provádění ustanovení souvisejících s bezpečností. S cílem zajistit tuto nezávislost by měla být zřízena rada pro bezpečnostní akreditaci jako orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS (dále jen „systémy“) a přijímačů obsahujících technologii PRS. Měla by být v rámci agentury samostatným orgánem, který rozhoduje nezávisle a objektivně v zájmu občanů.
(19)
Vzhledem k tomu, že Komise v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008 řeší všechny aspekty související s bezpečností systému, a v zájmu zajištění účinné správy bezpečnostních otázek a dodržení zásady přesného rozdělení pravomocí stanovené uvedeným nařízením je prvořadé, aby byla činnost rady pro bezpečnostní akreditaci přísně omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a aby v žádném případě nezasahovala neoprávněně do úkolů svěřených Komisi podle článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008.
(20)
Rozhodnutí, která Komise přijímá v souladu s postupy, jichž se účastní Výbor pro evropské programy GNSS, nijak neovlivní stávající pravidla týkající se rozpočtových otázek nebo pravomoc členských států v bezpečnostních otázkách.
(21)
V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 683/2008 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP. Zejména v případě ohrožení bezpečnosti Unie nebo členského státu vyplývajícího z provozu či využívání systémů nebo v případě ohrožení provozu systémů, zejména v důsledku mezinárodní krize, může Rada rozhodnout jednomyslně o nezbytných pokynech pro agenturu a Komisi. Kterýkoli člen Rady, vysoký představitel nebo Komise může požádat o projednání v Radě v zájmu dohody o těchto pokynech.
(22)
Podle zásady subsidiarity by rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci měla vycházet v souladu s procesem vymezeným ve strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci.
(23)
Aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla provádět všechny činnosti rychle a účinně, měla by mít možnost zřídit podřízené orgány, které budou jednat na základě jejích pokynů. V souladu s tím by měla zřídit panel, který jí bude nápomocen při přípravě jejích rozhodnutí, a orgán pro distribuci kryptografických materiálů, který bude řídit a připravovat záležitosti týkající se kryptografického materiálu a jehož součástí bude buňka pro letové kódy, která se zaměří na správu operačních letových kódů před vypuštěním družic, a případně další orgány zaměřené na specifické otázky. Přitom by se měla věnovat zvláštní pozornost nezbytné kontinuitě činností těchto orgánů.
(24)
Je rovněž důležité, aby byla bezpečnostní akreditace koordinována s postupem orgánů spravujících programy a ostatních subjektů odpovědných za dodržování předpisů v oblasti bezpečnosti.
(25)
Vzhledem ke specifičnosti a komplexnosti systémů je zásadní, aby byla bezpečnostní akreditace prováděna v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států, přičemž je třeba usilovat o dosažení konsenzu a zapojit všechny strany, kterých se bezpečnostní otázky týkají, a za soustavné sledování rizik. Rovněž je nezbytné, aby byla technická stránka bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni.
(26)
Aby byla rada pro bezpečnostní akreditaci schopna plnit své úkoly, mělo by se stanovit, že členské státy mají poskytovat této radě veškeré potřebné dokumenty, umožnit řádně pověřeným osobám přístup k utajovaným informacím a do všech oblastí spadajících do jejich pravomoci a že mají na místní úrovni odpovídat za bezpečnostní akreditaci oblastí nacházejících se na jejich území.
(27)
Systémy vybudované v rámci programů jsou infrastruktury, jejichž využití výrazně přesahuje hranice členských států a jež jsou zřízené jako transevropské sítě ve smyslu článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie. Služby poskytované prostřednictvím těchto systémů dále přispívají k rozvoji transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.
(28)
Komise má posoudit rozpočtový dopad financování agentury na příslušný okruh výdajů v rámci rozpočtu. Na základě těchto informací, a aniž je dotčen příslušný legislativní postup, budou muset obě složky rozpočtového orgánu v rámci spolupráce v rozpočtových záležitostech dosáhnout včas dohody o financování agentury. Na příspěvek Unie hrazený ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se vztahuje rozpočtový proces Unie. Kromě toho má Evropský účetní dvůr provádět účetní audit podle hlavy VIII nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
(29)
Agentura by měla uplatňovat příslušné právní předpisy Unie o veřejném přístupu k dokumentům a ochraně osob ve spojitosti se zpracováváním osobních údajů. Měla by také dodržovat bezpečnostní zásady platné pro útvary Rady a Komise.
(30)
Třetí země by měly mít možnost účastnit se činnosti agentury, pokud předtím uzavřou s Unií příslušnou dohodu, zejména pokud se tyto země účastnily předchozích fází programu prostřednictvím svého příspěvku do programu Galileosat agentury ESA.
(31)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení a zajištění fungování agentury, jež je odpovědná zejména za bezpečnostní akreditaci systémů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(32)
Jelikož má být změněn název agentury, mělo by být nařízení (ES) č. 683/2008 odpovídajícím způsobem změněno.
(33)
Nařízení (ES) č. 1321/2004 bylo již dříve pozměněno. S ohledem na pozměňovací návrhy, které se nyní předkládají, je vhodné pro větší přehlednost zrušit stávající nařízení a nahradit ho novým nařízením,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, ÚKOLY, ORGÁNY
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zřizuje agentura Unie s názvem Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“).
Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008.
Článek 3
Orgány
Orgány agentury jsou správní rada, rada pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS a výkonný ředitel. Tyto orgány vykonávají své úkoly v souladu s pokyny vydanými Komisí, jak je stanoveno v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících činnosti agentury podle článku 23.
4. S výhradou čl. 11 odst. 9 zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem, pěti zástupců jmenovaných Komisí a jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem. Délka funkčního období členů správní rady je pět let. Funkční období lze prodloužit o nejvýše pět let. Zástupce vysokého představitele a zástupce ESA budou vyzváni, aby se účastnili zasedání správní rady jako pozorovatelé.
3. Účast zástupců třetích zemí a její podmínky budou případně určeny v ujednáních podle článku 23.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva a půl roku, s možností jednoho opětovného jmenování, a skončí v okamžiku, kdy přestanou být členy správní rady.
5. Schůze správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Správní rada se pravidelně schází dvakrát do roka. Správní rada se navíc schází z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých schůzích jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být s výhradou jejího jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje sekretariát správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí dvoutřetinovou většinou svých členů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Rozhodnutí na základě čl. 6 písm. b) a e) se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat pro. Výkonný ředitel agentury nehlasuje.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky, za kterých může jeden z členů jednat v zastoupení jiného člena.
Článek 6
Úkoly správní rady
Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením činnosti, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí. Pokud jde o úkoly a rozhodnutí týkající se bezpečnostní akreditace podle kapitoly III, správní rada odpovídá pouze za oblast zdrojů a rozpočtu. Správní rada rovněž:
a)
jmenuje výkonného ředitele podle čl. 7 odst. 2;
b)
přijímá každoročně nejpozději do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury na nadcházející rok;
c)
vykonává své povinnosti vůči rozpočtu agentury podle článků 13 a 14;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“), jak je uvedeno v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008;
e)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem;
f)
přijímá zvláštní předpisy potřebné pro uplatňování práva na přístup k dokumentům agentury v souladu s článkem 21;
g)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury a postupuje ji do 1. července členským státům, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Agentura předá rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledky hodnotících postupů;
h)
přijme svůj jednací řád.
Článek 7
Výkonný ředitel
1. Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu nejméně tří kandidátů navržených Komisí po otevřeném výběrovém řízení, které následovalo po výzvě k projevení zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a jinde. Správní rada přijímá o jmenování výkonného ředitele rozhodnutí tříčtvrtinovou většinou svých členů.
Správní rada má pravomoc odvolat výkonného ředitele a rozhodnutí o odvolání výkonného ředitele přijímá tříčtvrtinovou většinou svých členů.
Funkční období výkonného ředitele je pět let. Toto období může být jednou prodlouženo o další období pěti let.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých povinností a vystoupil před nimi s prohlášením.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel:
a)
zastupuje agenturu, s výjimkou činností a rozhodnutí podle kapitol II a III, a je pověřen jejím řízením;
b)
připravuje práci správní rady. Účastní se činnosti správní rady bez hlasovacího práva;
c)
odpovídá za provádění ročního pracovního programu agentury pod dohledem správní rady;
d)
činí veškerá potřebná opatření, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
e)
sestavuje odhady příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
f)
připravuje každoročně návrh obecné zprávy a předkládá jej správní radě;
g)
zajišťuje, že je agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce 2004/552/SZBP;
h)
určuje organizační strukturu agentury a předkládá ji ke schválení správní radě;
i)
vykonává vůči zaměstnancům pravomoci stanovené v článku 18;
j)
může po schválení správní rady přijmout potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech v souladu s článkem 4;
k)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci a všem orgánům zřízeným v rámci její pravomoci uvedeným v čl. 11 odst. 11 poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování.
KAPITOLA II
OTÁZKY TÝKAJÍCÍ SE BEZPEČNOSTI EVROPSKÉ UNIE NEBO ČLENSKÝCH STÁTŮ
Článek 9
Společná akce
1. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 683/2008 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.
2. Rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatá v souladu s kapitolou III i zjištěná přetrvávající rizika sděluje Komise pro informaci Radě.
KAPITOLA III
BEZPEČNOSTNÍ AKREDITACE EVROPSKÝCH SYSTÉMŮ GNSS
Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace uvedené v této kapitole jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vyvinout úsilí, aby bylo rozhodnutí dosahováno na základě konsenzu a aby byly zapojeny všechny příslušné strany, kterých se bezpečnostní otázky týkají;
c)
úkoly jsou vykonávány v souladu s příslušnými bezpečnostními předpisy vztahujícími se na Radu a Komisi (7);
d)
proces soustavného sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika, aby byla vymezena bezpečnostní opatření za účelem snížení těchto rizik na přijatelnou míru v souladu se základními zásadami a minimálními standardy, jak jsou stanoveny v bezpečnostních předpisech vztahujících se na Radu a Komisi, a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje;
e)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s procesem vymezeným ve strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci;
f)
technická stránka činností bezpečnostní akreditace je svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána nezávisle na Komisi, aniž je dotčen článek 3, a na subjektech odpovědných za provádění programů. Orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS je tedy v rámci agentury samostatným orgánem, který rozhoduje nezávisle;
h)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny tak, aby byl dodržen požadavek na nezávislost a aby byla zároveň zohledněna nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje se rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) v rámci agentury. V souvislosti s evropskými systémy GNSS plní rada pro bezpečnostní akreditaci úkoly orgánu pro bezpečnostní akreditaci, jak je uvedeno v příslušných bezpečnostních předpisech vztahujících se na Radu a Komisi.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní úkoly, které byly svěřeny agentuře ve vztahu k bezpečnostní akreditaci podle čl. 16 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 683/2008, a přijímá „rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci“, jak je stanoveno v tomto článku, zejména rozhodnutí týkajících se schválení strategie bezpečnostní akreditace a schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro různé útvary, povolení k provozu pozemních stanic a zejména snímacích stanic umístěných ve třetích zemích, jakož i povolení k výrobě přijímačů obsahujících technologii PRS a jejich součástí.
3. Bezpečnostní akreditace systémů radou pro bezpečnostní akreditaci spočívá ve zjištění, zda systémy splňují bezpečnostní požadavky uvedené v článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008 a příslušná bezpečnostní pravidla a předpisy vztahující se na Radu a Komisi.
4. Na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 informuje rada pro bezpečnostní akreditaci Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytne Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci průběžně o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Zástupce ESA se účastní zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci jako pozorovatel.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci vypracuje svůj jednací řád a jmenuje předsedu.
9. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci zastupuje agenturu v rozsahu, v jakém ji v souladu s článkem 8 nezastupuje výkonný ředitel.
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11, vykonávat své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti zřídí zejména:
-
panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci,
-
orgán pro distribuci kryptografických materiálů, který je nápomocen radě pro bezpečnostní akreditaci zejména v otázkách souvisejících s problematikou letových kódů.
12. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
13. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady a časový rozvrh, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
14. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008.
15. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
16. Časový rozvrh práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí být v souladu s pracovním programem Komise týkajícím se GNSS.
Článek 12
Úloha členských států
Členské státy:
a)
předávají radě pro bezpečnostní akreditaci veškeré informace, které považují za důležité pro účely bezpečnostní akreditace;
b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy přístup k veškerým utajovaným informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci;
c)
jednotlivě odpovídají za navržení modelu pro kontrolu přístupu, jenž obsahuje přehled nebo seznam oblastí či míst, které mají být akreditovány, a na němž se předem dohodnou členské státy a rada pro bezpečnostní akreditaci, aby bylo zajištěno, že všechny členské státy poskytují stejnou úroveň kontroly přístupu;
d)
odpovídají na místní úrovni za bezpečnostní akreditaci oblastí, které se nacházejí na jejich území a spadají do oblasti bezpečnostní akreditace evropských systémů GNSS, a podávají o tom zprávu radě pro bezpečnostní akreditaci.
KAPITOLA IV
ROZPOČTOVÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 13
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny další dosud nevymezené zdroje a příspěvky, zahrnují příjmy agentury dotaci Unie, jež je zapsána do souhrnného rozpočtu Evropské unie, aby byla zajištěna rovnováha mezi příjmy a výdaji.
2. Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené s činností rady pro bezpečnostní akreditaci, včetně subjektů uvedených v čl. 11 odst. 11, a se smlouvami a dohodami uzavřenými agenturou za účelem plnění úkolů, kterými je pověřena.
3. Výkonný ředitel vypracuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rok a předá jej správní radě spolu s návrhem plánu pracovních míst.
4. Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, předá správní rada spolu s předběžným pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s článkem 23.
7. Komise předá odhad Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Na základě odhadu Komise zapracuje ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu, do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který předloží rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování Evropské unie.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu a přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
11. Správní rada oznámí co nejdříve rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž bude mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.
12. Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.
Článek 14
Plnění rozpočtu a dohled nad ním
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Do 1. března následujícího rozpočtového roku předá účetní agentury účetnímu Komise předběžnou účetní závěrku spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje předběžné účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
3. Do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku agentury spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
4. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce agentury podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku agentury a předá ji správní radě k vydání stanoviska.
5. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.
6. Do 1. července následujícího rozpočtového roku předá výkonný ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
7. Konečná účetní závěrka se zveřejní.
8. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď rovněž zašle správní radě.
9. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
10. Na základě doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.
Článek 15
Finanční ustanovení
Správní rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA V
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Opatření proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti se bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (9).
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (10) a neprodleně vydá příslušné předpisy vztahující se na všechny zaměstnance agentury.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající musí obsahovat ustanovení o tom, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků poskytovaných agenturou a pracovníků odpovědných za jejich přidělování.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 18
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Evropské unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie a pravidla společně přijatá orgány Evropské unie za účelem uplatnění tohoto služebního a pracovního řádu. Správní rada po dohodě s Komisí přijme potřebná podrobná prováděcí pravidla.
2. Aniž je dotčen článek 8, vykonává agentura ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci svěřené služebním řádem a pracovním řádem orgánu oprávněnému ke jmenování.
3. Zaměstnanci agentury sestávají ze zaměstnanců přijatých agenturou podle potřeby pro plnění jejích úkolů, ale mohou rovněž zahrnovat úředníky, kteří prošli řádnou prověrkou a byli dočasně přiděleni či přeloženi Komisí nebo členskými státy.
4. Ustanovení obsažená v odstavcích 1 a 3 se vztahují i na zaměstnance bezpečnostního střediska.
Článek 19
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škody způsobené jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při plnění jejich úkolů.
3. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat jakýkoli spor týkající se náhrady škody uvedené v odstavci 2.
4. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí ustanoveními služebního řádu nebo pracovního řádu, která se na ně vztahují.
Článek 20
Jazyky
1. Na agenturu se vztahují ustanovení nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (11).
2. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 21
Přístup k dokumentům a ochrana údajů osobní povahy
1. Na dokumenty, které má agentura k dispozici, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12).
2. Do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost přijme správní rada prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie podle článků 228 a 263 Smlouvy o fungování Evropské unie.
4. Při zpracovávání údajů týkajících se fyzických osob se agentura řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (13).
Článek 22
Bezpečnostní pravidla
Agentura uplatňuje zásady bezpečnosti obsažené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. To se vztahuje mimo jiné na ustanovení o předávání utajovaných informací, nakládání s nimi a jejich archivaci.
Článek 23
Účast třetích zemí
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí, které za tímto účelem uzavřely dohody s Evropskou unií.
2. V souladu s odpovídajícími ustanoveními těchto dohod se vypracují ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob, kterým se bude každá z těchto zemí podílet na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Změny nařízení (ES) č. 683/2008
V celém nařízení (ES) č. 683/2008 se slova „Úřad pro dohled nad evropským globálním navigačním družicovým systémem“ nahrazují slovy „Agentura pro evropský globální navigační družicový systém“, slova „Úřad pro dohled nad evropským GNSS“ se nahrazují slovy „Agentura pro evropský GNSS“ a slovo „úřad“ se nahrazuje slovem „agentura“ v příslušných mluvnických tvarech.
Článek 25
Zrušení a platnost přijatých opatření
Nařízení (ES) č. 1321/2004 se zrušuje. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení. Jakákoli opatření přijatá na základě nařízení (ES) č. 1321/2004 zůstávají v platnosti.
Článek 26
Hodnocení
Komise provede nejpozději v roce 2012 hodnocení tohoto nařízení, zejména s ohledem na úkoly agentury uvedené v článku 2, a předloží případné návrhy.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 912/2010/EU RENDELETE
(2010. szeptember 22.)
az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az európai műholdas rádiónavigációs politika végrehajtása jelenleg az EGNOS és a Galileo-programon (a továbbiakban: a programok) keresztül történik.
(2)
Az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet (3) létrehozta az Európai GNSS Ellenőrző Hatósága (a továbbiakban: a Hatóság) elnevezésű közösségi ügynökséget.
(3)
Az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) meghatározza a programok irányításának és finanszírozásának új keretét. Az említett rendelet szigorú feladatmegosztást ír elő a Bizottság által képviselt Európai Unió, a Hatóság és az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: ESA) között, és a Bizottságra ruházza a programok irányításával kapcsolatos felelősséget, valamint az eredetileg a Hatóságra bízott feladatokat. Előírja továbbá, hogy a Hatóság a ráruházott feladatok ellátása során biztosítani fogja, hogy a Bizottság programirányítói feladatát tiszteletben tartsák, és hogy a Hatóság a Bizottság által kibocsátott iránymutatásoknak megfelelően jár el.
(4)
A 683/2008/EK rendeletben az Európai Parlament és a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, hogy a programoknak az 1321/2004/EK rendeletben meghatározott irányító struktúráit formálisan is a Bizottságnak és a Hatóságnak a 683/2008/EK rendeletben meghatározott új szerepeihez igazítsa.
(5)
Tekintettel a leszűkült tevékenységi körére, a Hatóság „Európai GNSS Ellenőrző Hatóság” elnevezése helyett az „Európai GNSS Ügynökség” (a továbbiakban: Ügynökség) elnevezést helytálló használni. Az Ügynökség keretében azonban biztosítani kell a Hatóság tevékenységeinek folytonosságát, ideértve a jogok és kötelezettségek, a személyi állomány és valamennyi már meghozott határozat érvényességének folytonosságát is.
(6)
Az 1321/2004/EK rendelet céljait és célkitűzéseit is célszerű kiigazítani, hogy tükrözze a tényt, miszerint az Ügynökség a továbbiakban már nem felel az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) programokkal kapcsolatos közérdekek igazgatásáért és az ilyen programok szabályozásáért.
(7)
Az Ügynökség jogállásának lehetővé kell tennie, hogy jogi személyként eljárva végezhesse feladatait.
(8)
Ugyancsak fontos az Ügynökség feladatainak módosítása, és e tekintetben biztosítani kell, hogy az Ügynökség feladatait a 683/2008/EK rendelet 16. cikkében meghatározott feladatokkal összhangban határozzák meg, többek között lehetőséget adva az Ügynökségnek egyéb, a Bizottság által esetlegesen rábízott tevékenységek elvégzésére, támogatva ezáltal a Bizottságot a programok végrehajtásában. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 54. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban ezek a tevékenységek például az alábbiakat foglalhatják magukban: a biztonsági vonatkozású ügyekkel kapcsolatos koordinációs és konzultációs eljárások kidolgozásának nyomon követése, a programok fejlesztését és előmozdítását szolgáló kutatás végzése, valamint támogatás nyújtása a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásra (PRS) irányuló kísérleti projekt kidolgozása és végrehajtása során.
(9)
Hatáskörében eljárva és célkitűzéseinek, valamint feladatainak teljesítése során az Ügynökségnek meg kell felelnie különösen az Unió intézményeire vonatkozó rendelkezéseknek.
(10)
A Galileo-programnak a 683/2008/EK rendelet 22. cikkében említett, 2010-re előirányzott, félidős felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottságnak foglalkoznia kell a programok irányításának kérdésével is az üzemeltetési és a hasznosítási szakaszban, valamint az Ügynökség ezzel összefüggő szerepével.
(11)
Az Ügynökség feladatai teljesítésének hatékony biztosítása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak képviselettel kell rendelkezniük az Igazgatótanácsban, amely rendelkezik a szükséges hatáskörrel a költségvetés megállapításához és végrehajtásának ellenőrzéséhez, a megfelelő pénzügyi szabályok elfogadásához, az Ügynökség átlátható döntéshozatali munkafolyamatainak meghatározásához, a Hatóság munkaprogramjának elfogadásához, valamint ügyvezető igazgatójának kinevezéséhez.
(12)
Helyénvaló továbbá az Európai Parlament képviselőjét szavazati joggal nem rendelkező tagként felvenni az Igazgatótanácsba, tekintettel arra, hogy a 683/2008/EK rendelet hangsúlyozta az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti szoros együttműködés hasznosságát.
(13)
Annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség elláthassa feladatait, tiszteletben tartva eközben a Bizottság programirányítói szerepkörét és összhangban a Bizottság iránymutatásaival, fontos annak egyértelmű előírása is, hogy az Ügynökséget az Igazgatótanács felügyelete alá tartozó ügyvezető igazgató irányítja, a Bizottság által az Ügynökség rendelkezésére bocsátott iránymutatások alapján. Ugyancsak fontos annak pontosítása, hogy a Bizottságnak öt képviselővel kell rendelkeznie az Igazgatótanácsban, és hogy az Igazgatótanács korlátozott számú feladataira vonatkozó határozatokat a Bizottság képviselőinek igenlő szavazata nélkül nem lehet meghozni.
(14)
Az Ügynökség zavartalan működéséhez arra van szükség, hogy az ügyvezető igazgatót érdem, dokumentált igazgatási és irányítási képességek, valamint megfelelő szakértelem és tapasztalat alapján nevezzék ki, továbbá, hogy az Ügynökség belső működésének megszervezése tekintetében teljes függetlenséget és rugalmasságot élvezzen feladatai ellátásában. A biztonsági akkreditációval kapcsolatos bizonyos tevékenységek és intézkedések kivételével az ügyvezető igazgatónak kell előkészítenie és megtennie az Ügynökség munkaprogramja megfelelő teljesítésének biztosításához szükséges intézkedéseket, minden évben általános jelentéstervezetet kell készítenie, hogy benyújtsa az Igazgatótanácsnak, kimutatástervezetet kell készítenie az Ügynökség becsült bevételeiről és kiadásairól, és végre kell hajtania a költségvetést.
(15)
Az Igazgatótanácsot fel kell hatalmazni minden olyan határozat meghozatalára, amely biztosíthatja azt, hogy az Ügynökség képes legyen ellátni feladatait, a biztonsági akkreditációs feladatok kivételével, amelyekkel az Európai GNSS rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsát (a továbbiakban: Biztonsági Akkreditációs Tanács) kell megbízni. Az ilyen akkreditációs feladatok tekintetében az Igazgatótanácsnak csak az erőforrással kapcsolatos és a költségvetési ügyekért kell felelnie. A programok zökkenőmentes irányítása megköveteli továbbá, hogy az Igazgatótanács feladatai összhangban legyenek a 683/2008/EK rendelet 16. cikke alapján az Ügynökségre ruházott feladatokkal, különös tekintettel a Galileo biztonsági központ működtetésére és az Európai Unió biztonságát befolyásoló európai műholdas rádiónavigációs rendszer üzemeltetésének egyes vonatkozásairól szóló, 2004. július 12-i 2004/552/KKBP tanácsi együttes fellépés (6) értelmében kiadott utasításokra.
(16)
A tisztségviselők kinevezésére irányuló eljárásoknak átláthatóaknak kell lenniük.
(17)
Tekintettel az Ügynökségre ruházott feladatkörre, amely magában foglalja a biztonsági akkreditációt is, az 1321/2004 rendelet 9. cikkével összhangban létrehozott Tudományos és Műszaki Bizottságot meg kell szüntetni, és az említett rendelet 10. cikkével összhangban létrehozott Rendszervédelmi és Biztonsági Bizottságot fel kell váltani a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal, amely a biztonsági akkreditációért felel, és a tagállamok, illetve a Bizottság képviselőiből áll. A külügyi és biztonságpolitikai főképviselő (a továbbiakban: főképviselő) és az ESA megfigyelői szerepet töltenek be a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban.
(18)
A biztonsági akkreditációs tevékenységeket a programirányító hatóságoktól - különösen a Bizottságtól, az Ügynökség egyéb szerveitől, az ESA-tól, valamint a biztonsági előírások alkalmazásáért felelős egyéb testületektől - függetlenül kell végezni. Az ilyen függetlenség biztosítása érdekében létre kell hozni a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot mint az európai GNSS-rendszerek és a PRS-technológiát tartalmazó vevőkészülékek biztonsági akkreditációs hatóságát. Ez egy önálló szerv, amely - az Ügynökségen belül - függetlenül és objektívan hozza meg határozatait, a polgárok érdekében.
(19)
Mivel a 683/2008/EK rendelet értelmében a rendszerbiztonsággal kapcsolatos valamennyi vonatkozás tekintetében a Bizottság végzi az irányítást, és a biztonsági vonatkozások hatékony irányításának biztosítása érdekében, valamint a szóban forgó rendelet által előírt szigorú hatáskörmegosztás elvével összhangban alapvető fontosságú, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács tevékenységei szigorúan a rendszerek biztonsági akkreditációs tevékenységére korlátozódjanak, és hogy azok semmilyen körülmények között se avatkozzanak bele a 683/2008/EK rendelet 13. cikke szerint a Bizottságra bízott feladatokba.
(20)
A Bizottság által az európai GNSS-programok bizottságát bevonó eljárásokkal hozott határozatok semmiképpen sem befolyásolják a költségvetési kérdésekkel kapcsolatos hatályos szabályokat, illetve a tagállamokat biztonsági kérdésekben megillető különös hatáskört.
(21)
A 683/2008/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban, ha a rendszerek üzemeltetése érintheti az Unió vagy a tagállamok biztonságát, akkor a 2004/552/KKBP együttes fellépésben előírt eljárásokat kell alkalmazni. Különösen abban az esetben, ha a rendszerek működése vagy használata az Unió vagy valamely tagállam biztonságát fenyegeti, vagy a rendszerek működését - különösen egy nemzetközi válság eredményeként - fenyegető esetben a Tanács egyhangúan dönthet az Ügynökség és a Bizottság számára adandó szükséges utasításokról. A Tanács bármely tagja, a főképviselő vagy a Bizottság kérheti a Tanács vitáját az ilyen utasításokról való megállapodás céljából.
(22)
A szubszidiaritás elvének alkalmazásával, a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a megfelelő tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni.
(23)
Annak érdekében, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács gyorsan és hatékonyan végezhesse tevékenységeit, képesnek kell lennie az utasításai szerint cselekvő, neki alárendelt megfelelő szervek létrehozására. Ennek megfelelően célszerű felállítania egy „panelt”, amely segíti határozatainak előkészítésében, valamint egy „kriptográfiai terjesztési hatóságot” (CDA), amely a kriptográfiai anyagok kezeléséért és előkészítéséért felelős, ideértve a műholdak indításakor használt operatív repülési rejtjelkulcsok kezelésével foglalkozó Repülési Rejtjelkulcs Csoportot (FKC), valamint egyéb, szükség esetén különleges ügyekkel foglalkozó szerveket is. Ennek során különös figyelemmel kell lenni az említett szervekben végzett munka szükséges folyamatosságára.
(24)
Fontos az is, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket összehangolják a programirányító hatóságok és a biztonsági előírások alkalmazásáért felelős egyéb szervek tevékenységeivel.
(25)
A rendszerek különleges jellegét és összetettségét figyelembe véve elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket az Unió és a tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség szellemében, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben illetékes valamennyi szereplőt bevonva és folyamatos kockázatellenőrzés mellett végezzék. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező szakemberek lássák el.
(26)
Ahhoz, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács képes legyen ellátni a feladatait, elő kell írni azt is, hogy a tagállamok juttassanak el hozzá minden szükséges dokumentumot, biztosítsák a hozzáférést a megfelelően feljogosított személyek számára a minősített információkhoz és a területükön fekvő valamennyi telephelyre, és helyi szinten legyenek felelősek a területükön fekvő telephelyek biztonsági akkreditációjáért.
(27)
A programok alapján létrehozott rendszerek olyan infrastruktúrák, amelyek használata messze túllép a tagállamok országhatárain, és amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkének rendelkezései szerinti transzeurópai hálózatokként jöttek létre. Ezen túlmenően az e rendszereken keresztül kínált szolgáltatások a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén hozzájárulnak a transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez.
(28)
A Bizottságnak értékelnie kell az Ügynökség finanszírozásának költségvetési vonatkozásait az érintett kiadási fejezetekkel kapcsolatban. A költségvetési hatóság két ágának a tájékoztatás alapján és a vonatkozó jogalkotási eljárás sérelme nélkül, a költségvetési együttműködés keretében kellő időben megállapodásra kell jutnia az Ügynökség finanszírozása tekintetében. Az Európai Unió általános költségvetésének terhére történő uniós hozzájárulásra az Unió költségvetési eljárása alkalmazandó. A fentieken túlmenően, a könyvvizsgálatot a Számvevőszéknek kell végeznie, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet VIII. címének megfelelően.
(29)
Az Ügynökségnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz történő hozzáférésről és a személyes adatok kezelése tekintetében az egyének védelméről szóló uniós jogszabályokat. Ezenkívül meg kell felelnie a tanácsi és a bizottsági szolgálatokra vonatkozó biztonsági elveknek is.
(30)
Az Ügynökség munkájában való részvételt lehetővé kell tenni harmadik országok számára is, feltéve, hogy erre vonatkozóan előzetes megállapodást kötöttek az Unióval, különösen akkor, ha az ilyen országok - az ESA Galileosat programjához való hozzájárulásukon keresztül - részt vettek a Galileo-program korábbi szakaszaiban is.
(31)
Mivel e rendelet céljait - nevezetesen egy ügynökség felállítását és működésének biztosítását, amely felel különösen a rendszerek biztonsági akkreditációjáért - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke vagy hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.
(32)
Mivel az Ügynökség nevét meg kell változtatni, a 683/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(33)
Az 1321/2004/EK rendeletet korábban már módosították. A most bevezetendő módosításokra tekintettel és az egyértelműség érdekében indokolt az említett rendelet hatályon kívül helyezése és egy új rendelettel való felváltása,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, FELADATOK, SZERVEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet Európai GNSS Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) elnevezéssel uniós ügynökséget hoz létre.
2. cikk
Feladatok
Az Ügynökség feladatait a 683/2008/EK rendelet 16. cikkében kell meghatározni.
3. cikk
Szervek
Az Ügynökség szervei az Igazgatótanács, az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsa és az ügyvezető igazgató. Feladataikat a Bizottság által a 683/2008/EK rendelet 16. cikke értelmében adott iránymutatásokkal összhangban végzik.
4. cikk
Jogállás, helyi irodák
(1) Az Ügynökség az Unió szerve. Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik.
(2) Az Ügynökség minden egyes tagállamban az érvényben lévő jogszabályok szerint a jogi személyeket megillető legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.
(3) Az Ügynökség a tagállamok beleegyezésével a tagállamokban, vagy - a 23. cikkel összhangban - az Ügynökség munkájában részt vevő harmadik országokban helyi irodákat hozhat létre.
(4) Az Ügynökséget - a 11. cikk (9) bekezdésére is figyelemmel - az ügyvezető igazgatója képviseli.
5. cikk
Igazgatótanács
(1) A 6. cikkben felsorolt feladatok végrehajtására létrejön egy Igazgatótanács.
(2) Az Igazgatótanács az egyes tagállamok által kinevezett egy-egy képviselőből, a Bizottság által kinevezett öt képviselőből és az Európai Parlament által kinevezett, szavazati joggal nem rendelkező képviselőből áll. Az Igazgatótanács tagjainak hivatali ideje öt év. A hivatali idő legfeljebb öt évre meghosszabbítható. A főképviselő képviselője és az ESA képviselője meghívást kap az igazgatótanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre.
(3) Adott esetben a harmadik országok képviselőinek részvételét és annak feltételeit a 23. cikkben említett szabályokban kell megállapítani.
(4) Az Igazgatótanács a tagjai közül elnököt és alelnököt választ. Az elnököt akadályoztatása esetén automatikusan az alelnök helyettesíti. Az elnök és az alelnök hivatali ideje két és fél év, egyszer meghosszabbítható, és az igazgatótanácsi tagságuk megszűnésével jár le.
(5) Az Igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.
Az ügyvezető igazgató rendes körülmények között részt vesz a tanácskozásokon, amennyiben az elnök másként nem dönt.
Az Igazgatótanács évente két rendes ülést tart. Ezen túlmenően az Igazgatótanács összeül az elnök kezdeményezésére vagy tagjai harmadának kérésére.
Az Igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot. Az Igazgatótanács tagjait - eljárási szabályzatának rendelkezéseitől függően - munkájukban tanácsadók vagy szakértők segíthetik.
Az Igazgatótanács titkárságát az Ügynökség biztosítja.
(6) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az Igazgatótanács határozatait tagjai kétharmados többségével hozza meg.
(7) A tagállamok egyes képviselői és a Bizottság minden egyes képviselője egy-egy szavazattal rendelkezik. A 6. cikk b) és e) pontján alapuló határozatokat a Bizottság képviselőinek igenlő szavazata nélkül nem lehet elfogadni. Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban.
Az Igazgatótanács eljárási szabályzata részletesebb szavazási szabályokat állapít meg, különösen azt, hogy egy tag egy másik tag nevében milyen feltételekkel járhat el.
6. cikk
Az Igazgatótanács feladatai
Az Igazgatótanács gondoskodik arról, hogy az Ügynökség a ráruházott feladatokat az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően lássa el, és meghoz minden ehhez szükséges határozatot. Az Igazgatótanács a III. fejezetben előírt biztonsági akkreditációs feladatok és határozatok tekintetében csak az erőforrásokkal és a költségvetéssel kapcsolatos kérdésekért felelős. Az Igazgatótanács továbbá:
a)
a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően kinevezi az ügyvezető igazgatót;
b)
minden év november 15-ig - és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően - elfogadja az Ügynökség soron következő évre vonatkozó munkaprogramját;
c)
a 13. és 14. cikk értelmében végrehajtja az Ügynökség költségvetésével kapcsolatos feladatait;
d)
ellenőrzi a 683/2008/EK rendelet 16. cikke a) pontjának ii. alpontjában említett Galileo biztonsági központ (a továbbiakban: Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont vagy GSMC) működését;
e)
fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett;
f)
a 21. cikkel összhangban elfogadja az Ügynökség dokumentumaihoz való hozzáférés jogának végrehajtásához szükséges különleges rendelkezéseket;
g)
elfogadja az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és július 1-jéig továbbítja azt a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak; az Ügynökség az értékelési eljárások eredménye szempontjából releváns valamennyi információt továbbítja a költségvetési hatóságnak;
h)
elfogadja eljárási szabályzatát.
7. cikk
Ügyvezető igazgató
(1) Az Ügynökséget az ügyvezető igazgatója irányítja, aki az Igazgatótanács felügyelete alatt végzi feladatait.
(2) Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki, érdemei, dokumentált igazgatási és irányítási képességei, valamint szakértelme és tapasztalata alapján, egy pályázati felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és másutt való meghirdetését követően megrendezett nyílt versenyvizsga után a Bizottság által javasolt legalább három jelölt közül. Az Igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezésére vonatkozó határozatát tagjainak háromnegyedes többségével fogadja el.
Az Igazgatótanács hatáskörébe tartozik az ügyvezető igazgató felmentése, és az erre vonatkozó határozatát tagjainak háromnegyedes többségével fogadja el.
Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. A hivatali idő egy alkalommal újabb ötéves időszakra meghosszabbítható.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács felhívhatja az ügyvezető igazgatót, hogy feladatai ellátásáról jelentést nyújtson be, és az említett intézmények előtt nyilatkozatot tegyen.
8. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
Az ügyvezető igazgató:
a)
felel az Ügynökség képviseletéért - kivéve a II. és III. fejezet szerinti tevékenységek és határozatok tekintetében -, és ellátja annak irányítását;
b)
előkészíti az Igazgatótanács munkáját. Részt vesz - szavazati jog nélkül - az Igazgatótanács munkájában;
c)
felelős az Ügynökség éves munkaprogramjának az Igazgatótanács ellenőrzése melletti végrehajtásáért;
d)
minden szükséges intézkedést megtesz - beleértve a belső igazgatási utasítások elfogadását és a közlemények közzétételét is - az Ügynökség e rendelettel összhangban történő működésének biztosítása érdekében;
e)
a 13. cikkel összhangban kimutatást készít az Ügynökség becsült bevételeiről és kiadásairól, valamint a 14. cikkel összhangban végrehajtja a költségvetést;
f)
évente általános jelentéstervezetet készít, és azt benyújtja az Igazgatótanácsnak;
g)
biztosítja, hogy az Ügynökség mint a GSMC üzemeltetője képes legyen a 2004/552/KKBP együttes fellépés alapján kiadott utasításokra reagálni;
h)
meghatározza az Ügynökség szervezeti struktúráját, és azt jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak;
i)
a személyi állomány tekintetében a 18. cikkben meghatározott jogkört gyakorolja;
j)
az Igazgatótanács jóváhagyását követően elfogadhatja a szükséges intézkedéseket helyi irodák létrehozására a tagállamokban a 4. cikkel összhangban;
k)
biztosítja, hogy a titkárság, valamint a megfelelő működéshez szükséges minden erőforrás a Biztonsági Akkreditációs Tanács és a 11. cikk (11) bekezdésében említett, a felügyelete alatt felállított szervek rendelkezésére álljon.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A TAGÁLLAMOK BIZTONSÁGÁVAL KAPCSOLATOS SZEMPONTOK
9. cikk
Együttes fellépés
(1) A 683/2008/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban, ha a rendszerek üzemeltetése érintheti az Európai Unió vagy a tagállamok biztonságát, a 2004/552/KKBP együttes fellépésben előírt eljárásokat kell alkalmazni.
(2) A III. fejezetben foglaltak alapján hozott biztonsági akkreditációs határozatokat a Bizottság az azonosított fennmaradó kockázatokkal együtt tájékoztatás céljából közli a Tanáccsal.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI GNSS-RENDSZEREK BIZTONSÁGI AKKREDITÁCIÓJA
10. cikk
Általános elvek
Az ebben a fejezetben említett biztonsági akkreditációs tevékenységeket a következő elveknek megfelelően kell végezni:
a)
a biztonsági akkreditációs tevékenységekre és határozatokra az Unió és a tagállamok biztonság iránti kollektív felelősségével összefüggésben kerül sor;
b)
törekedni kell arra, hogy a határozatok konszenzusban szülessenek meg, valamint hogy a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt felet bevonják;
c)
a feladatokat a Tanácsra és a Bizottságra vonatkozó megfelelő biztonsági szabályok betartásával kell teljesíteni (7);
d)
folyamatos monitoring folyamat biztosítja, hogy a biztonsági kockázatok ismertek legyenek, a Tanácsra és a Bizottságra vonatkozó biztonsági szabályokban előírt alapelveknek és minimumkövetelményeknek megfelelően meghatározzák a kockázatok elfogadható szintre történő csökkentését szolgáló biztonsági intézkedéseket, valamint hogy ezen intézkedések alkalmazására az „alapos védelem” elvével összhangban kerüljön sor. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell;
e)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni;
f)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos technikai feladatokat az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező szakemberek látják el, akik objektív módon járnak el;
g)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat - a 3. cikk sérelme nélkül - a Bizottságtól és a programok végrehajtásáért felelős szervektől függetlenül kell meghozni. Ennek megfelelően tehát indokolt, hogy az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjával foglalkozó hatóság független határozatokat hozó, önálló testületet alkosson az Ügynökségen belül.
h)
a biztonsági akkreditációs tevékenységeket - a függetlenség követelményének a megfelelő koordináció szükségességével való összeegyeztetése mellett - a Bizottság és a biztonsági rendelkezések végrehajtásáért felelős hatóságok végzik.
11. cikk
Biztonsági Akkreditációs Tanács
(1) Létre kell hozni az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsát (a továbbiakban: Biztonsági Akkreditációs Tanács) az Ügynökségen belül. A Tanácsra és a Bizottságra alkalmazandó releváns biztonsági szabályokban említettek szerint az európai GNSS-rendszerekkel kapcsolatban a Biztonsági Akkreditációs Tanács látja el a biztonsági akkreditációs hatóság feladatait.
(2) A Biztonsági Akkreditációs Tanács látja el a 683/2008/EK rendelet 16. cikke a) pontjának i. alpontja értelmében az Ügynökségre ruházott feladatokat, és „biztonsági akkreditációs határozatokat” hoz az e cikkben foglaltak szerint, különösen a biztonsági akkreditációs stratégiának és a műholdak felbocsátásának jóváhagyásáról, a rendszerek különböző konfigurációikban és különböző szolgáltatások számára történő üzemeltetésének engedélyezéséről, a földi állomások és különösen a harmadik országokba telepített érzékelőállomások üzemeltetésének engedélyezéséről, valamint a PRS-technológiát tartalmazó vevőkészülékek és azok alkatrészei gyártásának engedélyezéséről.
(3) A rendszereknek a Biztonsági Akkreditációs Tanács általi biztonsági akkreditációja annak megállapításából áll, hogy a rendszerek teljesítik-e a 683/2008/EK rendelet 13. cikkében említett biztonsági követelményeket, és megfelelnek-e a Tanácsra és a Bizottságra alkalmazandó releváns biztonsági szabályoknak és rendelkezéseknek.
(4) A (11) bekezdésben említett kockázati jelentések alapján a Biztonsági Akkreditációs Tanács tájékoztatja a Bizottságot a kockázatértékeléséről, és egy adott biztonsági akkreditációs határozat tekintetében tanácsot ad a Bizottságnak a fennmaradó kockázat kezelési lehetőségeit illetően.
(5) A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot a Biztonsági Akkreditációs Tanács által tervezett határozatok hatásáról a programok megfelelő lebonyolítása és a fennmaradó kockázatok kezelésére vonatkozó tervek végrehajtása szempontjából. A Biztonsági Akkreditációs Tanács figyelembe veszi a Bizottság minden ilyen véleményét.
(6) A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak a Bizottság a címzettje.
(7) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, továbbá a Bizottság és a főképviselő egy-egy képviselőjéből áll. Az ESA egy képviselője meghívást kap, hogy megfigyelőként részt vegyen a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein.
(8) A Biztonsági Akkreditációs Tanács kidolgozza eljárási szabályzatát és kijelöli elnökét.
(9) A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke felel az Ügynökség képviseletéért, amennyiben az - a 8. cikk értelmében - nem az ügyvezető igazgató felelősségi körébe tartozik.
(10) A Biztonsági Akkreditációs Tanács rendelkezésére áll minden olyan emberi és anyagi erőforrás, amely az igazgatási támogatási feladatok megfelelő ellátásához szükséges, és amely lehetővé teszi a Biztonsági Akkreditációs Tanács, valamint a (11) bekezdésben említett szervek számára, hogy feladataikat - különösen a dokumentumok kezelését, a biztonsági eljárások végrehajtásának megindítását és ellenőrzését, a rendszerbiztonsági ellenőrzéseket, a határozatok előkészítését és az ülések szervezését - függetlenül végezhessék.
(11) A Biztonsági Akkreditációs Tanács speciális alárendelt, az utasításai alapján működő szerveket állít fel, amelyek feladata speciális ügyek kezelése. A Biztonsági Akkreditációs Tanács, miközben biztosítja a munka szükséges folyamatosságát, felállít:
-
egy panelt, amelynek feladata a biztonsági elemzéseknek a vonatkozó kockázati jelentések elkészítéséhez szükséges felülvizsgálata és tesztelése, segítve a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot határozatainak előkészítésében,
-
egy kriptográfiai terjesztési hatóságot (CDA), amelynek feladata a Biztonsági Akkreditációs Tanács támogatása, különösen a repülési rejtjelkulcsokkal kapcsolatos kérdéseket illetően.
(12) Amennyiben nem lehet az e rendelet 10. cikkében szereplő általános elvek szerinti konszenzust kialakítani, a Biztonsági Akkreditációs Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkében előírt többséggel és az e rendelet 9. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül hozza meg határozatait. A Bizottság képviselője és a főképviselő képviselője nem vesz részt a szavazásban. A Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozatokat a Biztonsági Akkreditációs Tanács nevében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke írja alá.
(13) A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a biztonsági akkreditációs határozatok elfogadása hogyan befolyásolja a programok megfelelő lefolytatását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozat jelentős hatással lehet a programok megfelelő lebonyolítására, például a költségek és a menetrend tekintetében, azonnal értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(14) A Bizottság - az Európai Parlament és a Tanács egy hónapon belül kinyilvánítandó véleményének figyelembevételével - a 683/2008/EK rendelettel összhangban bármely megfelelő intézkedést elfogadhat.
(15) Az Igazgatótanácsot rendszeresen tájékoztatni kell a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban folyó munka állásáról.
(16) A Biztonsági Akkreditációs Tanács munkarendje figyelembe veszi a Bizottság GNSS-szel kapcsolatos munkaprogramját.
12. cikk
A tagállamok szerepe
A tagállamok:
a)
továbbítanak a Biztonsági Akkreditációs Tanács számára minden olyan információt, amelyről úgy ítélik meg, hogy a biztonsági akkreditáció szempontjából lényeges;
b)
nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban, valamint állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül lehetővé teszik a Biztonsági Akkreditációs Tanács által kijelölt és megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára, hogy a joghatóságuk alá tartozó rendszerekkel kapcsolatos valamennyi minősített információhoz és területhez/helyszínhez hozzáférjenek, többek között a Biztonsági Akkreditációs Tanács által meghatározott biztonsági ellenőrzések és tesztek céljából;
c)
a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványt dolgoznak ki, amelynek rendeltetése az akkreditálandó területek/helyszínek leírása vagy felsorolása, és amelyről a tagállamok és a Biztonsági Akkreditációs Tanács előre megállapodnak, ezzel biztosítva, hogy a hozzáférés ellenőrzését minden tagállam ugyanazon a szinten végezze;
d)
helyi szinten felelősek a területükön fekvő és az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjának területéhez tartozó területek biztonsági akkreditációjáért, és e tekintetben jelentést készítenek a Biztonsági Akkreditációs Tanács számára.
IV. FEJEZET
KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Költségvetés
(1) A későbbiekben meghatározandó egyéb források és díjak sérelme nélkül, a bevételek és kiadások egyensúlyának biztosítása érdekében, az Ügynökség bevételének részét képezi az Európai Unió általános költségvetésében szereplő uniós támogatás.
(2) Az Ügynökség kiadásai fedezik a személyi, igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács - beleértve a 11. cikk (11) bekezdésében említett szerveket is - működésével és az Ügynökség által feladatai ellátása céljából kötött szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat.
(3) Az ügyvezető igazgató a következő évre kimutatástervezetet készít az Ügynökség becsült bevételeiről és kiadásairól, amelyet megküld az Igazgatótanácsnak a létszámtervvel együtt.
(4) A bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.
(5) Az Igazgatótanács a bevételeket és kiadásokat tartalmazó kimutatástervezet alapján minden évben elkészíti az Ügynökség számára a becsült bevételeket és ráfordításokat tartalmazó, a következő pénzügyi évről szóló kimutatást.
(6) Ezen becsléseket tartalmazó kimutatást - amely magában foglalja a létszámtervet, valamint az előzetes munkatervet - az Igazgatótanács március 31-ig továbbítja a Bizottságnak és azon harmadik országoknak, amelyekkel az Unió a 23. cikkel összhangban megállapodásokat kötött.
(7) A becsléseket tartalmazó kimutatást a Bizottság megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: költségvetési hatóság) az Európai Unió általános költségvetés-tervezetével együtt.
(8) A becsléseket tartalmazó kimutatás alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott becsült összegeket, valamint az általános költségvetés terhére juttatott támogatási összeget felveszi az Európai Unió általános költségvetésébe, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkével összhangban beterjeszt a költségvetési hatóságnak.
(9) A költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek juttatandó támogatási célelőirányzatot, és elfogadja az Ügynökség létszámtervét.
(10) A költségvetést az Igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Adott esetben a költségvetést ennek megfelelően ki kell igazítani.
(11) Az Igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot, ha olyan projektet szándékozik megvalósítani, amely a költségvetési finanszírozást lényegesen érinti, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, mint amilyen például az épületek bérlete, illetve vétele. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
(12) Ha a költségvetési hatóság valamely ága jelzi véleményezési szándékát, akkor véleményét a projektről szóló értesítés időpontjától számított hat héten belül megküldi az Igazgatótanácsnak.
14. cikk
A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése
(1) Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.
(2) Minden pénzügyi évet követő március 1-jéig az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője az előzetes elszámolásokat közli a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével, az arra az évre vonatkozó költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló beszámolóval együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az intézmények és a decentralizált szervek előzetes elszámolásait konszolidálja az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 128. cikkével összhangban.
(3) Minden pénzügyi évet követő március 31-ig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megküldi az Ügynökség előzetes elszámolásait a Számvevőszéknek, az arra a pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentéssel együtt. A jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is meg kell küldeni.
(4) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikke értelmében az Ügynökség előzetes elszámolásaira vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató elkészíti az irányítása alatt álló Ügynökség végleges elszámolását, és azt véleményezésre benyújtja az Igazgatótanácsnak.
(5) Az Igazgatótanács véleményezi az Ügynökség végleges elszámolását.
(6) Az ügyvezető igazgató minden pénzügyi évet követő július 1-jéig megküldi a végleges elszámolást az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, az Igazgatótanács véleményével együtt.
(7) A végleges elszámolást közzé kell tenni.
(8) A Számvevőszék észrevételeire az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Ezt a válaszát megküldi az Igazgatótanácsnak is.
(9) Az ügyvezető igazgató benyújtja az Európai Parlamenthez, annak kérésére, az összes olyan információt, amely a zárszámadási eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges az adott pénzügyi évre vonatkozóan, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
(10) A minősített többséggel meghozott tanácsi ajánlásnak megfelelően az Európai Parlament mentesíti az ügyvezető igazgatót az N. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében az N + 2. év április 30-a előtt.
15. cikk
Pénzügyi rendelkezések
Az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Igazgatótanács fogadja el. A pénzügyi szabályok nem térhetnek el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (8), kivéve, ha az eltérés kifejezetten szükséges az Ügynökség működéséhez, és ahhoz a Bizottság előzetes hozzájárulását adta.
V. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
16. cikk
Csaláselleni intézkedések
(1) A csalások, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) rendelkezéseit kell alkalmazni korlátozás nélkül.
(2) Az Ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti intézményközi megállapodáshoz (10), és haladéktalanul meghozza az Ügynökség teljes személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.
(3) A finanszírozásra vonatkozó határozatoknak, valamint az ezekből eredő végrehajtási megállapodásoknak és jogi eszközöknek kifejezetten rendelkezniük kell arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzéseket folytathat azoknál, akik az Ügynökségtől pénzügyi támogatást kaptak, és azoknál a megbízottaknál, akik azt kiutalták.
17. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Ügynökségre alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.
18. cikk
Személyi állomány
(1) Az Ügynökség alkalmazottaira az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az említett személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásában az Európai Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak. Az Igazgatótanács, a Bizottsággal egyetértésben, elfogadja az alkalmazásra vonatkozó szükséges, részletes szabályokat.
(2) A 8. cikk sérelme nélkül az Ügynökség maga gyakorolja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei által a kinevező hatóság számára biztosított jogkört saját személyi állománya tekintetében.
(3) Az Ügynökség személyi állománya olyan alkalmazottakból áll, akiknek a felvételét az Ügynökség szükségesnek ítéli annak érdekében, hogy feladatait el tudja látni, illetve állhat olyan, megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező tisztségviselőkből, akiket a Bizottság vagy a tagállamok jelöltek vagy rendeltek ki ideiglenes jelleggel.
(4) Az (1) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a GSMC személyi állományára is alkalmazni kell.
19. cikk
Felelősség
(1) Az Ügynökség szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog határozza meg. Az Ügynökség által megkötött szerződésekben szereplő választott bírósági kikötés alapján a keletkező jogviták elbírálására a Bíróság rendelkezik joghatósággal.
(2) Szerződésen kívüli felelősség esetén az Ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.
(3) A (2) bekezdésben említett károkra vonatkozó kártérítésből eredő jogviták tekintetében a döntés a Bíróság hatáskörébe tartozik.
(4) Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségét a személyzeti szabályzat vagy az alkalmazási feltételek rendelkezései határozzák meg.
20. cikk
Nyelvek
(1) Az Ügynökségre az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet (11) rendelkezései alkalmazandók.
(2) Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.
21. cikk
Dokumentumokhoz és személyes adatokhoz való hozzáférés
(1) Az Ügynökségnél tárolt dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12) kell alkalmazni.
(2) Az Igazgatótanács e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályokat.
(3) Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján hozott határozatok ellen - az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228., illetve 263. cikke értelmében - panasszal lehet fordulni az ombudsmanhoz, illetve keresettel az Európai Unió Bíróságához.
(4) A személyes adatok feldolgozása során az Ügynökségnek tiszteletben kell tartania a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt rendelkezéseket (13).
22. cikk
Biztonsági szabályok
Az Ügynökség a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatban rögzített biztonsági elveket alkalmazza. Egyebek mellett ide tartoznak a minősített információk cseréjére, kezelésére és tárolására vonatkozó rendelkezések.
23. cikk
Harmadik országok részvétele
(1) Az Ügynökség nyitott az olyan harmadik országok részvételére, amelyek erre vonatkozóan megállapodásokat kötöttek az Európai Unióval.
(2) Ezen megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján részletes szabályokat kell kidolgozni, meghatározván különösen annak természetét, mértékét és módját, ahogyan ezen országok részt vesznek az Ügynökség munkájában, beleértve azon rendelkezéseket is, amelyek az Ügynökség által vállalt kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásokra és a személyi állományra vonatkoznak.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
24. cikk
A 683/2008 rendelet módosításai
Az egész 683/2008/EK rendeletben az „Európai GNSS Ellenőrző Hatóság” szavak és a „Hatóság” szó helyébe az „Európai GNSS Ügynökség”, illetve az „Ügynökség” lép.
25. cikk
A meghozott intézkedések hatályon kívül helyezése és érvényessége
Az 1321/2004/EK rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni. Az 1321/2004/EK rendelet alapján hozott minden intézkedés továbbra is érvényes.
26. cikk
Értékelés
A Bizottság 2012-ig értékeli e rendeletet, különös tekintettel az Ügynökségnek a 2. cikkben megállapított feladataira, és szükség esetén javaslatokat tesz.
27. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon kép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. szeptember 22-én.