NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 304/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 708/2007 o používání cizích a místně se nevyskytujících druhů v akvakultuře
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 708/2007 (3) vytváří rámec upravující akvakulturní postupy ve vztahu k cizím a místně se nevyskytujícím druhům s cílem posoudit a minimalizovat možný vliv těchto druhů a všech souvisejících necílových druhů na vodní přírodní stanoviště. V uvedeném nařízení se stanoví, že vysazování a přemisťování za účelem použití v uzavřených zařízeních akvakultury lze v budoucnosti na základě nových vědeckých poznatků a doporučení vyjmout z požadavků týkajících se povolení podle kapitoly III uvedeného nařízení.
(2)
V rámci společné akce financované Společenstvím nazvané „Vlivy cizích druhů v akvakultuře na životní prostředí“ (IMPASSE - „Environmental impacts of alien species in aquaculture“) byla vytvořena nová pracovní definice „uzavřených zařízení akvakultury“. U takto definovaných zařízení se může snížit stupeň rizika spojený s cizími a místně se nevyskytujícími druhy na přijatelnou úroveň, pokud by se při přepravě řešila možnost úniku organismů, které mají být chovány, a organismů, které nejsou cílové, a pokud by se v přijímajícím zařízení uplatňovaly přesně stanovené postupy. Vysazování a přemisťování za účelem použití v uzavřených zařízeních akvakultury by se mělo z požadavků týkajících se povolení vyjmout, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky.
(3)
Z tohoto důvodu je nutné změnit definici „uzavřených zařízení akvakultury“ v nařízení (ES) č. 708/2007 tak, že se do ní přidají zvláštní prvky, jimiž se má zajistit biologická bezpečnost uvedených zařízení.
(4)
Členské státy by měly vypracovat seznam uzavřených zařízení akvakultury, která se vyskytují na jejich území. Z důvodu transparentnosti by se tento seznam měl zveřejňovat a pravidelně aktualizovat na internetových stránkách, které byly vytvořeny v souladu s nařízením Komise (ES) č. 535/2008 ze dne 13. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 708/2007 o používání cizích a místně se nevyskytujících druhů v akvakultuře (4).
(5)
V návaznosti na tyto změny jsou zapotřebí další úpravy nařízení (ES) č. 708/2007, zejména odstranění odkazů na „uzavřená zařízení akvakultury“ v definici „rutinní přesun“ a odkazů v příloze I.
(6)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) za účelem přizpůsobení příloh I, II a III technickému a vědeckému pokroku, přidání dalších druhů do přílohy IV a specifikace podmínek nezbytných pro doplnění druhů do přílohy IV. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací prováděla příslušné konzultace, a to i na úrovni odborníků.
(7)
Opatření nezbytná k provádění toho nařízení by měla přijímat Komise prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291 Smlouvy o fungování EU.
(8)
V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 je třeba změnit výraz „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 708/2007.
(9)
Nařízení (ES) č. 708/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 708/2007 se mění takto:
1)
V čl. 2 odst. 1 se slova „ve Společenství“ nahrazují slovy „v Unii“a v názvu článku 13, v čl. 15 odst. 2 a v názvu článku 19 se slovo „Společenství“ nahrazuje slovem „Unie“.
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
V odstavci 5 se první věta nahrazuje tímto:
„5. S výjimkou článku 3, čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 2 písm. a) se toto nařízení nevztahuje na druhy uvedené v příloze IV.“
b)
Odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Kapitoly III až VI se nepoužijí na přesun cizích nebo místně se nevyskytujících druhů, které se mají chovat v uzavřených zařízeních akvakultury, za předpokladu, že se přeprava provádí za podmínek zamezujících úniku těchto druhů a necílových druhů.
Členské státy vypracují seznam uzavřených zařízení akvakultury, která se vyskytují na jejich území a jež jsou v souladu s definicí obsaženou v čl. 3 odst. 3, a tento seznam budou pravidelně aktualizovat. Do 25. října 2011 se tento seznam zveřejní na internetových stránkách vytvořených v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 535/2008 (5), kterým se stanoví prováděcí pravidla k tomuto nařízení.
3)
Článek 3 se mění takto:
a)
Bod 3) se nahrazuje tímto:
„3)
„uzavřeným zařízením akvakultury“ zařízení na pevnině:
a)
v němž:
i)
se akvakultura provozuje ve vodním prostředí, ve kterém je zajištěno proudění vody, a
ii)
voda se žádným způsobem nevypouští do otevřených vod, aniž by před tím byla přecezena a filtrována či perkolována a upravena tak, aby se zamezilo vypouštění pevného odpadu do vodního prostředí a úniku chovaných druhů a necílových druhů ze zařízení, které by mohly přežívat a následně se rozmnožovat,
b)
a v němž:
i)
se zamezuje ztrátám chovaných kusů nebo necílových druhů a jiného biologického materiálu včetně patogenů způsobeným faktory, jako jsou dravci (například ptáci) či povodně (například zařízení musí být umístěno v bezpečné vzdálenosti od otevřených vod na základě řádného posouzení příslušnými orgány),
ii)
rozumným způsobem se zamezuje ztrátám chovaných kusů nebo necílových druhů a jiného biologického materiálu včetně patogenů v důsledku krádeže a vandalismu a
iii)
zajišťuje se náležité odstraňování uhynulých organismů.“
b)
Bod 16) se nahrazuje tímto:
„16)
„rutinním přesunem“ přesun vodních organismů ze zdroje, u něhož existuje nízké riziko přemístění necílových druhů a který v důsledku vlastností vodních organismů nebo používané akvakulturní metody nemá žádné nepříznivé ekologické účinky;“.
4)
V článku 4 se stávající odstavec označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec, který zní:
„2. Příslušné orgány v členských státech sledují činnosti v oblasti akvakultury a dohlížejí na ně tak, aby bylo zajištěno, že:
a)
uzavřená zařízení akvakultury splňují požadavky stanovené v čl. 3 odst. 3 a
b)
přeprava z nebo do uzavřených zařízení akvakultury probíhá za podmínek, které zabraňují úniku cizích nebo necílových druhů.“
5)
Článek 14 se nahrazuje tímto:
„Článek 14
Vypuštění do zařízení akvakultury v případě rutinních vysazení
Nerozhodne-li ve výjimečných případech příslušný orgán jinak na základě konkrétních informací poskytnutých poradním výborem, vypuštění vodních organismů do zařízení akvakultury se v případě rutinních vysazení povoluje bez karantény nebo zkušebního vypuštění. Přesun z uzavřeného zařízení akvakultury do otevřeného zařízení akvakultury se považuje za rutinní nebo nerutinní přesun podle článků 6 a 7.“
6)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Změny příloh a prováděcích pravidel
1. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24a a za podmínek stanovených v článcích 24b a 24c:
a)
měnit přílohy I, II, III tohoto nařízení s cílem přizpůsobit je technickému a vědeckému pokroku;
b)
přijímat specifikace týkající se podmínek nezbytných pro doplnění druhů do přílohy IV, jak je stanoveno v odstavci 3, a
c)
doplnit do přílohy IV nové druhy, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 3 a jejich bližší specifikace.
2. Při přijímání aktů v přenesené pravomoci, jak je stanoveno v odstavci 1, jedná Komise v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud jde o druh vodního organismu, který se má doplnit do přílohy IV, musí se jednat o takový vodní organismus, který je v akvakultuře v některých částech Unie využíván již dlouhou dobu (s ohledem na jeho životní cyklus) bez nepříznivých účinků, a vysazení a přemístění musí být proveditelné bez současného přesunu potenciálně škodlivých necílových druhů.
4. Členské státy mohou požádat Komisi o doplnění druhu do přílohy IV. Členské státy mohou v zájmu doplnění druhu do přílohy IV poskytnout vědecké údaje s cílem prokázat splnění příslušných kritérií. Komise rozhodne o přípustnosti žádosti do pěti měsíců po jejím obdržení, přičemž se nezapočítává doba, v níž členský stát poskytuje doplňující informace, pokud si je Komise vyžádá.
5. Dotčené členské státy mohou, pokud jde o jejich nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, navrhnout doplnění druhů v samostatné části přílohy IV.
6. Komise může přijmout prováděcí pravidla k odstavcům 4 a 5, zejména pokud jde o formát, obsah a podrobnosti žádostí členských států o přidání druhu jakož i o informace, které slouží jako podklady těchto žádostí, a to v souladu s postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.“
7)
Vkládají se následující články:
„Článek 24a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 24 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 24. dubna 2011. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhé období, pokud jej Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 24b.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v článcích 24b a 24c.
Článek 24b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 24 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, zveřejní se akt v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“
8)
Příloha I se mění takto:
a)
Znění prvního odstavce se nahrazuje tímto:
„Pokud je to možné, mají být informace podloženy odkazy na odbornou literaturu a záznamy z osobní komunikace s vědeckými autoritami a odborníky na rybolov.“
b)
Oddíl D („Interakce s původními druhy“) se mění takto:
i)
bod 1 se nahrazuje tímto:
„1.
Jaké jsou možnosti přežití a usídlení se vysazeného organismu, pokud unikne?“,
ii)
bod 6 se nahrazuje tímto:
„6.
Budou vysazené organismy schopny přežít a úspěšně se množit v navrhované oblasti vysazení nebo bude nutné každoročně obnovovat chov?“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 9. března 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 304/2011/EU RENDELETE
(2011. március 9.)
az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (1),
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A 708/2007/EK tanácsi rendelet (3) megállapítja az idegen és nem honos fajokkal kapcsolatos akvakultúra-gyakorlatok szabályozására vonatkozó keretrendszert annak érdekében, hogy értékelje és a lehető legkisebbre csökkentse ezeknek a fajoknak és bármely társult nem célfajnak a vízi élőhelyekre gyakorolt lehetséges hatását. Az említett rendelet úgy rendelkezik, hogy új tudományos információk és szakvélemények alapján a zárt akvakultúra-létesítményekben történő használathoz szánt betelepítések és áttelepítések a jövőben mentesülhetnek azon rendelet III. fejezetében szereplő engedélyezési kötelezettség alól.
(2)
„Az idegen fajok környezeti hatásai az akvakultúrában” című, közösségi finanszírozású összehangolt fellépés (IMPASSE) a „zárt akvakultúra-létesítmény” új operatív meghatározását eredményezte. Az e meghatározás szerinti létesítmények esetében az idegen és nem honos fajokhoz társuló kockázat mértéke elfogadható szintre csökkenthető, amennyiben a tenyésztésre szánt szervezetek és a nem célfajok példányai kiszabadulásának eshetősége ellen a szállítás során megfelelő intézkedésekkel lépnek fel, és a fogadó létesítményben pontosan meghatározott eljárásokat alkalmaznak. A zárt akvakultúra-létesítményekben történő használatot célzó betelepítések és áttelepítések csak abban az esetben mentesíthetők az engedélyezési kötelezettség alól, ha az említett feltételek teljesülnek.
(3)
Ezért módosítani kell a „zárt akvakultúra-létesítménynek” a 708/2007/EK rendeletben szereplő meghatározását, és azt az ilyen létesítmények biológiai biztonságát biztosító, egyedi jellemzőkkel kell kiegészíteni.
(4)
A tagállamoknak listát kell készíteniük a területükön található zárt akvakultúra-létesítményekről. Az átláthatóság érdekében ezt a listát közzé kell tenni az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 13-i 535/2008/EK bizottsági rendelettel (4) összhangban létrehozott honlapon, és azt rendszeresen naprakésszé kell tenni.
(5)
E módosítások miatt a 708/2007/EK rendelet egyes további kiigazításaira is szükség van, különösen a „zárt akvakultúra-létesítményekre” történő utalások elhagyására a „rutinszállítás” fogalommeghatározásából és az I. mellékletből.
(6)
A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I., a II. és a III. mellékletnek a műszaki és a tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása, a IV. mellékletnek a fajok felvétele céljából való módosítása, valamint a fajok IV. mellékletbe való felvételére vonatkozó feltételekkel kapcsolatos szabályok elfogadása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során - többek között szakértői szinten is - megfelelő konzultációkat folytasson.
(7)
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságnak az EUMSz. 291. cikkével összhangban, végrehajtási aktusok formájában kell elfogadnia.
(8)
A 708/2007/EK rendelet rendelkező részében a „Közösség”, illetve „közösségi” szavakat a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően meg kell változtatni.
(9)
A 708/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 708/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 2. cikk (1) bekezdésében, a 13. cikk címében, a 15. cikk (2) bekezdésében és a 19. cikk címében a „Közösség” kifejezés és annak megfelelően ragozott alakjai, valamint a „közösségi” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés és annak megfelelően ragozott alakjai, illetve az „uniós” kifejezés lép.
2.
A 2. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (5) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„(5) Ez a rendelet a 3. cikk, a 4. cikk (1) bekezdése és a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja kivételével nem alkalmazandó a IV. mellékletben felsorolt fajokra.”;
b)
a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(7) A III-VI. fejezet a zárt akvakultúra-létesítményben elhelyezésre kerülő idegen vagy nem honos fajok szállítására nem alkalmazandó, feltéve, hogy a szállítást olyan feltételek mellett végzik, amelyek meggátolják az adott fajok, illetve a nem célfajok kiszabadulását.
A tagállamok összeállítják a területükön található, a 3. cikk (3) bekezdésében szereplő meghatározásnak megfelelő zárt akvakultúra-létesítmények listáját, és ezt rendszeresen naprakésszé teszik. A listát 2011. október 25-ig közzé kell tenni az e rendelet végrehajtása tekintetében részletes szabályokat megállapító 535/2008/EK bizottsági rendelet (5) 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott honlapon.
3.
A 3. cikk a következőképpen módosul:
a)
a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:
„3.
»zárt akvakultúra-létesítmény«: az a szárazföldi létesítmény,
a)
ahol:
i.
az akvakultúra-tevékenységet olyan vízi közegben folytatják, amely víz-visszaforgatási (recirkulációs) rendszerrel van ellátva; és
ii.
az elfolyó víz a víz mechanikai és biológiai szűrése vagy perkolációja és kezelése előtt semmilyen módon nem érintkezik a nyílt vizekkel, így megakadályozható a szilárd hulladéknak a vízi környezetbe való kibocsátása, valamint a tenyésztett fajok és a nem célfajok a létesítményből való kiszabadulása, a szabadban való esetleges túlélése és szaporodása;
b)
és
i.
amely meggátolja, hogy a tenyésztett példányok, nem célfajok egyedei, illetve egyéb biológiai anyagok - beleértve a kórokozókat - kijussanak a létesítményből olyan tényezők következtében, mint a ragadozók (például madarak) és az áradás (például a létesítménynek az illetékes hatóságok megfelelő értékelése nyomán biztonságosnak minősülő távolságra kell lennie a nyílt vizektől);
ii.
ésszerű módon meggátolja, hogy a tenyésztett példányok, nem célfajok egyedei, illetve egyéb biológiai anyagok - beleértve a kórokozókat - lopás vagy vandalizmus folytán kijussanak a létesítményből; valamint
iii.
biztosítja az elpusztult szervezetek megfelelő ártalmatlanítását;”
b)
a 16. pont helyébe a következő szöveg lép:
„16.
»rutinszállítás«: a vízi szervezetek olyan forrásból történő szállítása, ahol a nem célfajok átadásának kockázata csekély, és amely a vízi szervezetek és/vagy a használt akvakultúra-módszerek jellemzői következtében nem okozhat káros ökológiai hatást;”.
4.
A 4. cikkben a meglévő bekezdés (1) bekezdéssé válik és a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(2) A tagállamok illetékes hatóságai nyomon követik és felügyelik az akvakultúra-tevékenységeket annak biztosítása érdekében, hogy
a)
a zárt akvakultúra-létesítmények megfeleljenek a 3. cikk 3. pontjában előírt követelményeknek; és
b)
a zárt akvakultúra-létesítményekbe, illetve onnan történő szállítás olyan körülmények között történjék, hogy ne szabadulhassanak ki idegen fajok és nem célfajok egyedei.”
5.
A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„14. cikk
Akvakultúra-létesítményekbe történő kibocsátás rutinbetelepítés esetén
Rutinbetelepítés esetén megengedett a vízi szervezetek karantén vagy kísérleti kibocsátás nélküli betelepítése az akvakultúra-létesítményekbe, kivéve, ha kivételes esetekben az illetékes hatóság a tanácsadó bizottság kifejezett tanácsa alapján ettől eltérően határoz. A zárt akvakultúra-létesítményből nyílt akvakultúra-létesítménybe történő szállítás a 6. és a 7. cikknek megfelelően rutinszállításnak, illetve nem rutin jellegű szállításnak minősül.”
6.
A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„24. cikk
A mellékletek módosítása és részletes szabályok elfogadása
(1) A Bizottság a 24a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és a 24b. és 24c. cikkekben meghatározott feltételek mellett:
a)
a műszaki és a tudományos fejlődéshez való hozzáigazítás céljából módosíthatja e rendelet I., II. és III. mellékletét;
b)
szabályokat fogadhat el a fajok IV. mellékletbe való felvételére vonatkozó, a (3) bekezdésben előírt feltételekkel kapcsolatban; és
c)
fajokat vehet fel a IV. mellékletbe, ha teljesülnek a (3) bekezdésben előírt feltételek és az azokkal kapcsolatos további szabályok.
(2) Az (1) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság e rendelettel összhangban jár el.
(3) Ahhoz, hogy fajait felvegyék a IV. mellékletbe szükséges, hogy a vízi szervezetet (életciklusához mérten) már hosszú idő óta, káros hatások nélkül használják akvakultúrában az Unió egyes területein, valamint a betelepítéseinek és az áttelepítéseinek a potenciálisan káros nem célfajok egyidejű átszállítása nélkül kell megvalósulniuk.
(4) A tagállamok kérhetik a Bizottságtól fajok felvételét a IV. mellékletbe. A tagállamok tudományos adatokat szolgáltathatnak a fajoknak a IV. mellékletbe történő felvételéhez szükséges megfelelő kritériumokkal való összhang bizonyítása érdekében. A Bizottság a kérelem kézhezvételét követő öt hónapon belül határoz annak megfelelőségéről, azon időtartamot nem beleszámítva, amely során a tagállam a Bizottság kérésére további információkat szolgáltat.
(5) Az érintett tagállamok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében foglaltak szerinti legkülső régióik tekintetében javasolhatják fajok felvételét a IV. melléklet egy különálló részébe.
(6) A Bizottság - összhangban a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással - részletes szabályokat fogadhat el a (4) és a (5) bekezdés végrehajtását és különösen a fajok felvételére irányuló tagállami kérelmek formátumát, tartalmát és részletes adatait, valamint az e kérelmek alátámasztására benyújtandó információkat illetően.”
7.
A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
„24a. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottságot a 2011. április 24-ét követő ötéves időtartamra fel kell hatalmazni, hogy a 24. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem vonja vissza a felhatalmazást a 24b. cikknek megfelelően, akkor az automatikusan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 24b. és a 24c. cikk állapítja meg.
24b. cikk
A felhatalmazás visszavonása
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 24. cikkben említett felhatalmazást.
(2) A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni a másik intézményt és a Bizottságot, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.
(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
24c. cikk
Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen
(1) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.
Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.
(2) Ha az (1) bekezdésben említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított napon hatályba lép.
Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.
(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett időtartam alatt kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.”
8.
Az I. melléklet a következőképpen módosul:
a)
az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„Amikor csak lehetséges, az információt a tudományos irodalmi hivatkozással, valamint a tudományos hatóságokkal és halászati szakértőkkel folytatott személyes kommunikáció megjelölésével kell alátámasztani.”;
b)
a D. szakasz („Kölcsönhatás őshonos fajokkal”) a következőképpen módosul:
i.
a 1. pont helyébe a következő szöveg lép:
„1.
Amennyiben kiszabadul, mekkora a betelepített szervezet túlélésének és megtelepedésének esélye?”;
ii.
a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:
„6.
A betelepített szervezetek fennmaradnak-e és sikeresen szaporodnak-e a betelepítés tervezett területén, vagy évenkénti telepítésre van szükség?”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2011. március 9-én.