ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 283/2010/EU
ze dne 25. března 2010,
kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise přijala dne 7. dubna 2000 sdělení nazvané „Místní opatření pro zaměstnanost: lokální rozměr evropské strategie zaměstnanosti“.
(2)
Sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvané „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ určilo čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka (EIB) vytvořily v roce 2008 iniciativu Jasmine (Společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě), která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.
(3)
Sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Podpora slušné práce pro všechny - Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ i usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (4) zdůraznily význam podpory slušné práce pro všechny.
(4)
Prohlášení vedoucích představitelů navazující na summit G-20 pořádaný ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu obsahovalo závazek zlepšení přístupu chudých k finančním službám, například prostřednictvím mikrofinancování. Vedoucí představitelé se také zavázali zřídit mezinárodní skupinu odborníků na začleňování, která bude zjišťovat zkušenosti nabyté v souvislosti s inovačními přístupy k poskytování finančních služeb chudým, bude podporovat úspěšné regulativní a politické přístupy a vypracuje normy v oblastech přístupu k financování, finanční gramotnosti a ochrany spotřebitele.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 s doporučeními Komisi ve věci Evropské iniciativy pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti vyzval Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti. Kromě toho Evropský parlament schválil dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy Jasmine. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.
(6)
Je třeba zintenzívnit současné úsilí Unie a členských států ve snaze zvýšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a uspokojit tak vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohroženy ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a které chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti a současně aktivně podporovat rovné příležitosti žen a mužů.
(7)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ ze dne 3. června 2009 zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě, pro něž je přístup na tradiční úvěrový trh obtížný. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nového nástroje mikrofinancování pro celou EU (dále jen „nástroj mikrofinancování“) s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků. Aby byl nástroj mikrofinancování účinný, měl dlouhodobý dopad, aby se dostal k potenciálním příjemcům a sloužil jako aktivní prvek hospodářské politiky a politiky místního rozvoje, mohou členské státy zřídit na vnitrostátní úrovni kontaktní místo, které bude propagovat, koordinovat, vyhodnocovat a monitorovat veškerá opatření prováděná v rámci nástroje mikrofinancování na příslušných územích členských států.
(8)
Rostoucí objem mikrofinancování poskytovaného znevýhodněným osobám, které jsou znevýhodněny z hlediska přístupu k tradičnímu trhu s úvěry v Evropské unii, je poskytován nekomerčními institucemi mikrofinancování, úvěrovými sdruženími a bankami, které uplatňují princip sociální odpovědnosti podniků. Nástroj mikrofinancování by mohl pomoci těmto poskytovatelům, kteří doplňují komerční bankovní trh, zvýšením dostupnosti mikrofinancování na úroveň současné úrovně poptávky.
(9)
V mnoha případech jsou poskytovateli mikrofinancování v Evropské unii komerční banky, které by se měly stát v nástroji mikrofinancování významnými partnery, aby znovu nastolily důvěru na úvěrovém trhu, přičemž by se měly především zaměřit na klienty, kteří nemají úvěrové postavení.
(10)
Veřejné a soukromé subjekty poskytující mikrofinancování podle tohoto rozhodnutí by se měly řídit zásadami odpovědného poskytování úvěrů, a vyhnout se tak zejména nadměrnému zadlužování osob a podniků.
(11)
Kromě potíží se získáním přístupu k financování jsou hlavními překážkami při zakládání a rozvoji mikropodniků sociální vyloučení a nejistota při přechodu od nezaměstnanosti nebo dobrých sociálních podmínek k samostatné výdělečné činnosti. Evropské nástroje mikrofinancování mohou podporovat vytvoření takových struktur sociální ekonomiky, které pomohou vyloučeným osobám při opětovném začleňování do společnosti a které jim také pomohou získat minimální dovednosti potřebné k realizaci dlouhodobého podnikatelského záměru.
(12)
Využití zdrojů Unie je vhodné a je v souladu s výše zmíněným usnesením Evropského parlamentu z 24. března 2009. Jednotný nástroj mikrofinancování pro celou EU bude navíc soustředit pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména EIB a EIF, měl by být nástroj mikrofinancování založen na společném řízení.
(13)
Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
(14)
Pro účely tohoto rozhodnutí by „mikrofinancování“ mělo zahrnovat záruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu k osobám a mikropodnikům podléhajícím tomuto rozhodnutí, přičemž mikroúvěr je vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5) je „mikropodnik“ vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což by měla být definice vhodná i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s vnitrostátními předpisy by se „mikropodnikem v sociální ekonomice“ měl rozumět mikropodnik, který vyrábí zboží nebo poskytuje služby s jasně sociálním posláním, nebo poskytuje služby členům společenstva a jeho cílem není dosažení zisku.
(16)
Nástroj mikrofinancování by měl být prováděn prostřednictvím vhodných opatření, která zahrnují sdílení rizik, záruky, vlastní kapitál a dluhové nástroje nabízené mezinárodními finančními institucemi určené poskytovatelům mikrofinancování. Za účelem zvýšení jeho účinnosti by nástroj mikrofinancování měl být koordinován a zaváděn společně s evropskými a vnitrostátními finančními nástroji a vnitrostátními finančními institucemi,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se evropský nástroj mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaný evropský nástroj mikrofinancování Progress (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
Článek 2
Cíl
1. Nástrojem mikrofinancování se poskytují zdroje Unie s cílem zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost pro
a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;
b)
mikropodniky, zejména v sociální ekonomice, stejně jako mikropodniky, které zaměstnávají osoby uvedené v písmenu a).
2. Nástroj mikrofinancování poskytuje zdroje Unie pro přístup k mikrofinancování a aktivně podporuje rovné příležitosti žen a mužů.
Článek 3
Rozpočet
1. Finanční příspěvek z rozpočtu Unie na nástroj mikrofinancování na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.
2. O ročních rozpočtových položkách se rozhoduje v rámci ročního rozpočtového procesu, včetně případného uplatnění bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6), nebo jiným způsobem uvedeným v této dohodě.
3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu nástroje mikrofinancování podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady nástroje mikrofinancování, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Unie, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Článek 4
Způsobilé akce a příjemci
1. Nástroj mikrofinancování se provádí případným použitím těchto druhů akcí:
a)
záruk a nástrojů pro sdílení rizik;
b)
kapitálových nástrojů;
c)
dluhových nástrojů;
d)
podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.
2. Nástroj mikrofinancování je otevřen veřejným a soukromým subjektům zřízeným na celostátní, regionální nebo místní úrovni v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.
3. S cílem oslovit konečné příjemce a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky veřejné a soukromé subjekty uvedené v odstavci 2 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy, zejména s těmi, které podporuje ESF.
Článek 5
Řízení
1. Komise řídí nástroj mikrofinancování v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s EIB a EIF v souladu s článkem 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8). Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit doplňkovost ke stávajícím evropským a vnitrostátním finančním nástrojům a koordinaci s nimi a podporovat celkové a vyrovnané rozdělení mezi členské státy.
3. Pro splnění cíle stanoveného v článku 2 a provedení akcí uvedených v článku 4 stanoví dohody zmíněné v odstavci 2 tohoto článku navíc povinnost mezinárodních finančních institucí znovu investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) nebo c) po dobu šesti let ode dne zahájení nástroje mikrofinancování.
4. Po uzavření nástroje mikrofinancování se zůstatek splatný Evropskou unií musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z nástroje mikrofinancování, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.
6. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
Článek 6
Soulad
Akce financované z nástroje mikrofinancování musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, má OLAF pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě nástroje mikrofinancování, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.
3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na odstavce 1 a 2 tohoto článku a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, v případě potřeby včetně kontroly na místě.
Článek 8
Výroční zpráva
1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení a dostupnosti finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí a výsledků.
2. Do 8. dubna 2011 a každý následující rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1. Zejména musí obsahovat informace týkající se schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, celkového počtu a typu příjemců a geografického a odvětvového rozdělení prostředků.
Výroční zpráva navíc obsahuje informace o dopadu a udržitelnosti nástroje mikrofinancování vyjádřené celkovým počtem osob, které jsou stále zaměstnané, a mikropodniků, které stále fungují na konci období, během kterého se jim prostřednictvím nástroje mikrofinancování poskytovala finanční pomoc. Výroční zpráva zahrnuje rovněž informace o doplňkovosti s ostatními zásahy Unie, zejména ESF.
3. Po předložení třetí výroční zprávy a na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada toto rozhodnutí přezkoumat.
4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 2 se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
5. Na základě výroční zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto článku se Komise snaží zajistit, aby nástroj mikrofinancování plnil cíl stanovený v článku 2 a aby byl v Unii dostupný pro ty, kterým hrozí sociální vyloučení nebo pro něž je tradiční úvěrový trh obtížně dostupný.
Článek 9
Hodnocení
1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení nástroje mikrofinancování a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátů udělených mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry nástroj mikrofinancování jako celek splnil svůj cíl.
2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 25. března 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 283/2010/EU HATÁROZATA
(2010. március 25.)
a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (3),
mivel:
(1)
A Bizottság 2000. április 7-én elfogadta „Cselekedjünk helyi szinten a foglalkoztatásért: az Európai Foglalkoztatási Stratégia helyi dimenziója” című közleményt.
(2)
A Bizottság „Európai kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében” című 2007. november 13-i közleménye a következő négy kiemelt intézkedési területet határozta meg: a jogi és intézményi környezet fejlesztése a tagállamokban, a foglalkoztatást és a vállalkozói kedvet ösztönző környezet kialakítása, a legjobb gyakorlatok elterjesztésének elősegítése és kiegészítő pénztőke biztosítása a mikrofinanszírozást végző intézmények számára. E menetrend végrehajtásának első lépéseként a Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) 2008-ban létrehozta a Jasmine (Együttes fellépés a mikrofinanszírozási intézmények támogatására Európában) programot, amely a nem banki, mikrohitel-finanszírozást végző intézményeknek biztosít mentorálást, valamint finanszírozási csatornát az EBB által felkínált, összesen 20 millió EUR összeghez.
(3)
A „Tisztességes munka mindenki számára - Az Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című, 2006. május 24-i bizottsági közlemény a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i európai parlamenti állásfoglaláshoz (4) hasonlóan hangsúlyozta a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka fontosságát.
(4)
A G20-csoport vezetőinek 2009. szeptember 24-25-i pittsburghi csúcstalálkozóját követően kiadott nyilatkozata kötelezettséget foglalt magában a szegények pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítása iránt, például mikrofinanszírozáson keresztül. A vezetők elkötelezték magukat amellett is, hogy létrehoznak egy pénzügyi beilleszkedéssel foglalkozó nemzetközi szakértői csoportot, amely meghatározza a szegényeknek nyújtott pénzügyi szolgáltatások innovatív megközelítéséből levonható tanulságokat, előmozdítja a sikeres szabályozó és politikai megközelítéseket és normákat dolgoz ki a finanszírozáshoz való hozzáférés, a pénzügyi műveltség és a fogyasztóvédelem tekintetében.
(5)
Az Európai Parlament a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében a mikrohitel fejlesztésére irányuló európai kezdeményezésről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalásában felkérte a Bizottságot, hogy a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében fokozza a mikrohitelek fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit. Az Európai Parlament emellett további 4 millió EUR támogatást hagyott jóvá a Jasmine program keretében megvalósítandó kísérleti fellépésre. Az Európai Parlament arra is felszólította a Bizottságot, hogy biztosítson társfinanszírozást a mikrohitelekkel kapcsolatos projekteknek, különösen a hátrányos helyzetű célcsoportok számára.
(6)
A jelenleg folyó uniós és tagállami erőfeszítések fokozásával ésszerű időn belül kielégítő szintre kell emelni a mikrofinanszírozás hozzáférhetőségét és elérhetőségét, hogy ki lehessen elégíteni a fokozott igényt, amelyet azok támasztanak, akiknek a legnagyobb szükségük van rá a jelenlegi válság sújtotta időszakban - vagyis azok, akik elveszítették munkahelyüket, vagy akiket ez a veszély fenyeget, vagy akiknek nehézséget jelent a munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, valamint olyan, a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett vagy kiszolgáltatott személyek, akik a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetben vannak, és azok, akik saját mikrovállalkozásukat szeretnék elindítani vagy továbbfejleszteni, ideértve az önfoglalkoztatást is -, aktívan előmozdítva a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséget.
(7)
A Bizottság „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című, 2009. június 3-i közleménye hangsúlyozta, hogy esélyt kell adni a munkanélkülieknek az újrakezdésre, és meg kell nyitni a vállalkozáshoz vezető utat Európa néhány leghátrányosabb helyzetű, a hagyományos hitelpiachoz nehezen hozzáférő csoportja előtt. A meglévő eszközök mellett az EBB és az Európai Beruházási Alap (EBA), valamint más nemzetközi pénzügyi intézmények által folytatott tevékenységek fokozása révén - a tagállamok tevékenységeinek sérelme nélkül - egyedi fellépéssel tovább kell erősíteni a gazdasági és társadalmi összetartást. A Bizottság ezért uniós szintű új mikrofinanszírozási eszközre (a továbbiakban: eszköz) tett javaslatot, hogy a különösen kockázatos csoportokra is kiterjessze a mikrofinanszírozási lehetőségeket, valamint tovább támogassa a vállalkozó szellem, a szociális gazdaság és a mikrovállalkozások fejlesztését. Annak érdekében, hogy az eszköz hatékony legyen, hosszan tartó hatással járjon és eljusson a lehetséges kedvezményezettekhez, továbbá mind a gazdaságpolitika, mind pedig a helyi fejlesztési politika proaktív elemeként szolgáljon, a tagállamok nemzeti kapcsolattartó pontot állíthatnak fel, amely az eszköz értelmében az adott területen végrehajtott valamennyi fellépés előmozdításával, koordinálásával, értékelésével és nyomon követésével foglalkozik.
(8)
Az Európai Unióban a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetű, kiszolgáltatott személyek számára nyújtott mikrofinanszírozás egyre nagyobb részét a vállalati szociális felelősség elvét végrehajtó, nem kereskedelmi jellegű mikrofinanszírozást végző intézmények, hitelintézetek és bankok nyújtják. Az eszköznek segítenie kell a kereskedelmi bankpiacot kiegészítő ezen szolgáltatókat azáltal, hogy az igények jelenlegi szintjének kielégítésére megkönnyíti a mikrofinanszírozás elérhetőségét.
(9)
A mikrofinanszírozást az Európai Unióban sok esetben kereskedelmi bankok nyújtják, amelyeknek az eszköz fontos partnereivé kell válniuk, tekintettel a hitelpiaci bizalom helyreállítására és elsősorban a hitelképességgel nem rendelkező fogyasztókra összpontosítva.
(10)
Az e határozat alapján mikrofinanszírozást nyújtó állami vagy magánszerveknek be kell tartaniuk a felelős hitelezés alapelveit, és ezzel el kell, hogy kerüljék különösen a magánszemélyek és vállalkozások túlzott eladósodását.
(11)
A finanszírozáshoz való hozzáférés nehézségei mellett a mikrovállalkozások elindítását és fejlesztését akadályozó fő tényezők közé tartoznak a társadalmi kirekesztődés és a munkanélküliségből vagy szociális ellátásból az önfoglalkoztatásba való átmenettel kapcsolatos bizonytalanságok is. Az európai mikrofinanszírozási eszközök hozzájárulhatnak a szociális gazdaság azon struktúráinak támogatásához, amelyek segítik a kirekesztődött személyeket a társadalmi beilleszkedés során, és támogatják őket a tartós vállalkozási tevékenység folytatásához szükséges minimális készségek elsajátításában.
(12)
Az uniós források felhasználása megfelelő eszköz, amely összhangban áll az Európai Parlament fent említett 2009. március 24-i állásfoglalásával. Emellett a nemzetközi pénzügyi intézmények által nyújtott támogatás az EU egészében elérhető egyetlen eszközben fog összpontosulni, amivel elkerülhető a források szétaprózódása, így valamennyi tagállamban növelve a mikrofinanszírozási támogatást. Annak érdekében, hogy kiaknázzák a nemzetközi pénzügyi intézmények, különösen az EBB és az EBA tapasztalatait, az eszközt közös irányítással kell létrehozni.
(13)
Az eszközzel finanszírozott tevékenységeknek következetesnek és más uniós politikákkal összeegyeztethetőnek kell lenniük, továbbá meg kell felelniük a Szerződés és az annak értelmében elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek. Az eszköz tevékenységeinek ki kell egészíteniük a többi uniós beavatkozást, különösen a Versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) pénzügyi eszközeit, a Jasmine programot, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (EMVA), az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), a Mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források programot (Jeremie) és az Európai Szociális Alapot (ESZA).
(14)
E határozat alkalmazásában a „mikrofinanszírozás” fogalmának magában kell foglalnia a garanciákat, a mikrohitelt, az e határozat hatálya alá tartozó személyekre és mikrovállalkozásokra kiterjesztett saját tőkét és a kvázi-sajáttőkét, a „mikrohitel” fogalma pedig a 25 000 EUR-t meg nem haladó kölcsönt jelenti. A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (5) szereplő meghatározás szerint a „mikrovállalkozások” a tíznél kevesebb munkavállalót alkalmazó vállalkozások - beleértve az önfoglalkoztatást is -, amelyeknek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 2 millió EUR-t; ez a meghatározás e határozat vonatkozásában is megfelelően alkalmazandó.
(15)
E határozat alkalmazásában és a nemzeti jogszabályokkal összhangban a „szociális gazdaságban működő mikrovállalkozásnak” olyan mikrovállalkozást kell jelentenie, amely termékei vagy szolgáltatásai révén egyértelműen szociális feladatot lát el, illetve amely a közösség tagjai számára nonprofit céllal nyújt szolgáltatásokat.
(16)
Az eszközt egy sor olyan megfelelő tevékenység révén kell működtetni, amelyek magukban foglalják a nemzetközi pénzügyi intézmények által a mikrofinanszírozás nyújtói számára felkínált kockázatmegosztási eszközöket, a garanciákat, a tőkeeszközöket és a hitelviszonyt megtestesítő eszközöket. A hatékonyság növelése érdekében az eszközt az európai és nemzeti pénzügyi eszközökkel és a nemzeti pénzintézetekkel összhangban kell koordinálni és végrehajtani,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Létrehozás
E határozat létrehozza a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai mikrofinanszírozási eszközt, más néven a Progress európai mikrofinanszírozási eszközt (a továbbiakban: eszköz).
2. cikk
Célkitűzés
(1) Az eszköz uniós forrásokat biztosít annak érdekében, hogy a mikrofinanszírozás könnyebben hozzáférhetővé és elérhetővé váljon az alábbi szereplők számára:
a)
olyan személyek, akik elveszítették munkahelyüket, vagy akiket ez a veszély fenyeget, vagy akiknek nehézséget jelent a munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, valamint olyan, a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett vagy kiszolgáltatott személyek, akik a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetben vannak, és saját mikrovállalkozásukat - ideértve az önfoglalkoztatást is - szeretnék elindítani vagy továbbfejleszteni;
b)
mikrovállalkozások, különösen a szociális gazdaságban, valamint olyan mikrovállalkozások, amelyek az a) pontban említett személyeket alkalmaznak.
(2) Az eszköznek biztosítania kell a mikrofinanszírozáshoz való hozzáféréshez szükséges uniós forrásokat, aktívan előmozdítva a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséget.
3. cikk
Költségvetés
(1) Az uniós költségvetésből az eszközhöz rendelt pénzügyi hozzájárulás a 2010. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra 100 millió EUR.
(2) Az éves előirányzatok meghatározására az éves költségvetési eljárás során kerül sor, beleértve szükség esetén az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontjának alkalmazását vagy a megállapodásban szereplő egyéb módokat is.
(3) A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogató intézkedésekre nyújtott teljes költségvetés nem haladhatja meg az eszköz e cikk (1) bekezdésében meghatározott költségvetésének 1 %-át.
(4) A pénzügyi hozzájárulás fedezi az eszköz teljes költségét, beleértve az 5. cikk (2) bekezdésében említett, az uniós hozzájárulást kezelő nemzetközi pénzügyi intézmények kezelési díjait, valamint az egyéb támogatható költségeket is.
4. cikk
Támogatható tevékenységek és kedvezményezettek
(1) Az eszköz működtetésére a következő tevékenységtípusok szükség szerinti alkalmazásával kerül sor:
a)
garanciák és kockázatmegosztási eszközök;
b)
tőkeeszközök;
c)
hitelviszonyt megtestesítő eszközök;
d)
az e határozat eredményes és hatékony végrehajtásához, valamint célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges támogató intézkedések, például kommunikációs tevékenységek, nyomon követés, ellenőrzés, pénzügyi ellenőrzés (audit) és értékelés.
(2) Az eszköz nyitva áll a tagállamokban országos, regionális és helyi szinten létrehozott minden olyan köz- és magánszervezet előtt, amely a tagállamokban magánszemélyek és mikrovállalkozások számára mikrofinanszírozást nyújt.
(3) A végső kedvezményezettek elérése, valamint élet- és versenyképes mikrovállalkozások létrehozása céljából a (2) bekezdésben említett köz- és magánszervezetek szorosan együttműködnek a mikrohitelek végső kedvezményezettjei érdekeinek képviseletével foglalkozó, valamint a végső kedvezményezetteknek nyújtott mentori és képzési programokat kínáló szervezetekkel, különös tekintettel azon szervezetekre, amelyeket az ESZA támogat.
5. cikk
Kezelés
(1) A Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7) összhangban kezeli az eszközt.
(2) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 53d. cikkével és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (8) 43. cikkével összhangban a Bizottság nemzetközi pénzügyi intézményekkel, többek között az EBB-vel és az EBA-val megállapodásokat köt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt tevékenységek végrehajtására, a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogató intézkedések kivételével. E megállapodások rendelkezései részletesen szabályozzák a pénzügyi intézményekre bízott feladatok végrehajtását, ideértve azokat a rendelkezéseket is, amelyek szerint biztosítaniuk kell a meglévő európai vagy nemzeti pénzügyi eszközök kiegészítését és az azokkal való koordinációt, valamint a tagállamok átfogó, kiegyensúlyozott lefedettségének előmozdítását.
(3) Ezenkívül a 2. cikkben előírt célkitűzés és a 4. cikkben meghatározott tevékenységek megvalósítása érdekében az e cikk (2) bekezdésében említett megállapodások a nemzetközi pénzügyi intézmények vonatkozásában kötelezettséget írnak elő a források és bevételek - beleértve az osztalékokat és visszatérítéseket - újrabefektetésére a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett tevékenységek esetén, az eszköz indulásától számított hat évig.
(4) Az eszköz megszüntetésekor az egyenleg Európai Uniót illető részét vissza kell fizetni az Európai Unió általános költségvetésébe.
(5) Az e cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézmények írásos megállapodásokat kötnek a 4. cikk (2) bekezdésében említett, mikrofinanszírozást nyújtó köz- és magánszervezetekkel, amelyekben rögzítik, hogy az említett szervezetek az eszköz keretében rendelkezésükre bocsátott forrásokat kötelesek a 2. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban felhasználni, valamint adatokat szolgáltatni a 8. cikk (1) bekezdésében említett éves jelentések összeállításához.
(6) A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogató intézkedésekre vonatkozó költségvetést a Bizottság kezeli.
6. cikk
Megfelelés
Az eszközzel finanszírozott tevékenységeknek meg kell felelniük a Szerződés és a Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek.
7. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (9), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (10) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban köteles gondoskodni arról, hogy az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekeit a csalással, a korrupcióval és az egyéb jogellenes tevékenységekkel szemben megelőző intézkedések, továbbá hatékony ellenőrzés, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelése, valamint - szabálytalanság észlelése esetén - hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók védjék.
(2) Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott uniós fellépések tekintetében az OLAF hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a 2988/95/EK, Euratom rendelet és a 2185/96/Euratom, EK rendelet alapján kivizsgálja az uniós jog rendelkezéseit érintő bármely jogsértést, beleértve a program alapján előírt szerződési kötelezettségnek egy gazdasági szereplő cselekményéből vagy mulasztásából eredő megsértését is, amely - indokolatlan kiadási tételen keresztül - hátrányosan érinti vagy érintheti az Európai Unió általános költségvetését vagy az általa kezelt költségvetéseket.
(3) Az e határozat alapján meghozott valamennyi végrehajtási intézkedésnek tartalmaznia kell az e cikk (1) és (2) bekezdésére való utalást, és rendelkeznie kell különösen a Bizottság vagy az általa felhatalmazott bármely képviselő által végzett felügyelet és pénzügyi ellenőrzés, vagy az Európai Számvevőszék általi audit, ideértve szükség esetén a helyszíni audit lehetőségét.
8. cikk
Éves jelentés
(1) Az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézmények éves végrehajtási jelentéseket nyújtanak be a Bizottságnak, amelyek a pénzügyi végrehajtás, a finanszírozás ágazatok és kedvezményezettek szerinti hozzáférhetősége és megoszlása, az elfogadott vagy elutasított kérelmek, a megkötött szerződések, a finanszírozott fellépések és az eredmények szempontjából írják le a támogatott tevékenységeket.
(2) Legkésőbb 2011. április 8-ig, és azt követően minden évben a Bizottság a mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e határozat alapján az előző évben végzett tevékenységekről. Az éves jelentés alapjául az (1) bekezdésben említett végrehajtási jelentések szolgálnak. Az éves jelentés főként az elfogadott vagy elutasított kérelmekről, a megkötött szerződésekről, a finanszírozott fellépésekről, a kedvezményezettek összlétszámáról és típusáról, valamint a támogatások földrajzi és ágazati eloszlásáról tartalmaz információkat.
Az éves jelentés információkat tartalmaz továbbá az eszköz hatásáról és fenntarthatóságáról, meghatározva az eszköz általi támogatási időszakaik végével még alkalmazásban álló személyek és működő mikrovállalkozások számát. Végül az éves jelentés információkat tartalmaz a többi uniós fellépéssel, nevezetesen az ESZA-val fennálló kiegészítő jellegről.
(3) A harmadik éves jelentés benyújtását követően és a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács felülvizsgálhatja ezt a határozatot.
(4) A (2) bekezdésben említett éves jelentést tájékoztatás céljából az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága is megkapja.
(5) Az e cikk (2) bekezdése szerinti éves jelentés alapján a Bizottság törekszik annak biztosítására, hogy az eszköz megvalósítsa a 2. cikkben meghatározott célkitűzést, és a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett, illetve a hagyományos hitelpiacra nehezen belépők számára az egész Európai Unióban hozzáférhető legyen.
9. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság saját kezdeményezésére és az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézményekkel szorosan együttműködve időközi és záró értékelést végez. Az időközi értékelést az eszköz elindítása után négy évvel, a záró értékelést pedig az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézményeknek adott felhatalmazás(ok) lejárata után legkésőbb egy évvel kell elvégezni. A záró értékelés során különösen azt kell vizsgálni, hogy az eszköz egészében milyen mértékben valósította meg célkitűzéseit.
(2) Az értékelések eredményeit tájékoztatásul az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, és a Régiók Bizottsága is megkapja.
10. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2010. március 25-én.