ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 20.)
a Dánia által a TV2 Danmark A/S szerkezetátalakítása tekintetében végrehajtani tervezett C 19/09 (korábbi N 64/09) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 2614. számú dokumentummal történt)
(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/109/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (1) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,
miután az említett rendelkezéseknek (2) megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel az észrevételeikre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2008. augusztus 4-én a Bizottság értesítette Dániát azon határozatáról, amely szerint nem emel kifogást a TV2 Danmark A/S-nek nyújtandó, 1 000 millió DKK teljes összegű hitelkeret formáját öltő megmentési célú támogatással szemben (3) (a továbbiakban: a megmentési célú támogatásról hozott határozat). Az említett határozat a tervezett támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával - jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja - és különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (4) (a továbbiakban: az iránymutatás) megállapított szabályokkal összeegyeztethetőnek találta.
(2)
A megmentési célú támogatásról hozott határozat és az iránymutatás értelmében a megmentési célú támogatás engedélyezését követő hat hónapon belül - azaz legkésőbb 2009. február 4-ig - a Bizottság elé kellett terjeszteni egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet kellett, illetve annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették.
(3)
2009. február 4-én Dánia az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése - jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése - alapján a TV2 Danmark A/S-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Bizottságnak.
(4)
2009. július 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Dániát, hogy a támogatás tekintetében megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében - jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése - megállapított eljárást.
(5)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére.
(6)
A Bizottsághoz az érdekelt felektől az alábbi észrevételek érkeztek be.
-
2009. október 1.
TDC A/S és YouSee
-
2009. október 1.
Canal Digital Danmark
-
2009. október 1.
MTV Networks
-
2009. október 2.
Niels Jørgen Langkilde
-
2009. október 2.
Boxer TV
-
2009. október 2.
Discovery Networks Nordic
-
2009. október 2.
TV2 Danmark (a támogatás kedvezményezettje)
-
2009. október 2.
MTG Viasat (amely 2009. október 15-i levelében további mellékleteket nyújtott be)
-
2009. október 2.
Dán Kábeltelevíziók Szövetsége
-
2009. október 2.
SBS Broadcasting Networks Ltd és SBS TV A/S
-
2009. október 7.
Telia Stofa A/S
(7)
A Bizottság az észrevételeket 2009. október 27-én továbbította Dániának. A Telia Stofa később beérkezett észrevételét 2009. november 30-án továbbította Dániának. Dánia lehetőséget kapott a válaszadásra, és észrevételei a harmadik felek észrevételeinek különböző szempontjait tárgyaló két levélben érkeztek be: a dán kormány 2010. január 29-én kelt, az állandó képviseleten keresztül eljuttatott és 2010. február 23-án iktatott levelében, valamint 2010. március 29-én kelt és 2010. március 30-án iktatott levelében, amelynek mellékleteit később, 2010. április 14-én iktatták. A dán kormány 2010. június 8-án további információt szolgáltatott a 2011-2014 közötti időszakra vonatkozó új médiapolitikai megállapodás elfogadásáról.
(8)
A TV2 Danmark A/S 2010. június 9-én a TV2 műsorszóró hálózatának eladására vonatkozó tájékoztató feljegyzést nyújtott be.
(9)
2010. június 8-án a Bizottság és a támogatás kedvezményezettje, a TV2 Danmark A/S társaság között találkozóra került sor. A találkozót követően a Bizottság 2010. június 30-án kérdéseket intézett Dániához, amelyekre Dánia 2010. július 9-én nyújtott be válaszokat.
(10)
A Viasat 2010. május 26-i elektronikus levelében, valamint 2010. június 1-jén és 2010. július 6-án iktatott leveleiben nyújtott be további információt.
(11)
A Bizottság 2010. július 23-án és 28-án feltett további kérdéseire Dánia 2010. augusztus 17-én nyújtott be válaszokat. A Bizottság 2010. szeptember 14-én találkozót tartott Dániával; ezt követően Dánia 2010. október 15-én kelt levelében tett további észrevételeket.
(12)
A Viasat 2010. december 22-én, az SBS pedig 2011. február 7-én szolgáltatott további információkat a Bizottságnak.
(13)
A Bizottság 2011. január 14-én információkérést küldött Dániának, amelyre Dánia 2011. február 3-i levelében válaszolt. Dánia 2011. január 28-i levelében újabb találkozót kért. Erre a találkozóra 2011. február 7-én került sor. További információt 2011. február 24-én szolgáltattak.
(14)
A dán hatóságok kérésére 2011. március 4-én újabb találkozóra került sor. Dánia ezt követően 2011. március 11-én, 17-én és 18-án, valamint 2011. április 6-án és 14-én iktatott leveleiben szolgáltatott további információt. Dánia 2011. március 11-i levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a szerkezetátalakítási terv egyes részeinek (az alábbiakban részletesebben ismertetett „TV2 Alene kártya”) megvalósítása elmarad. Dánia 2011. március 17-én és 18-án, valamint 2011. április 6-án és 14-én e változtatás figyelembevételével módosította a pénzügyi adatokat.
(15)
Megjegyzendő továbbá, hogy a Viasat Broadcasting UK Ltd 2009. március 24-én a megmentési célú támogatásról hozott határozat megsemmisítése iránti keresetet terjesztett be az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához (jelenleg Törvényszék) (6). Ezen túlmenően a Viasat Broadcasting UK Ltd 2009. május 15-én azt kérte, hogy a Bizottság - a megmentési célú támogatásról hozott határozat visszavonása érdekében - indítson az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (7). Ezek a beadványok egy másik határozatra vonatkoznak, és nem gátolják meg, hogy a Bizottság véleményt formáljon a szerkezetátalakítási tervről. A 2010. május 17-i végzés (8) azonban a törvényszéki ügyben folyó eljárást a szerkezetátalakítási ügyben hozott végleges bizottsági határozat meghozataláig felfüggesztette.
(16)
2009. december 14-én az MTG/Viasat panaszt nyújtott be, amelyben azt állította, hogy Dánia a TV2 felhasználói díjainak bevezetésével megsérti többek között az EUMSZ 106. és 102. cikkét.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT: A TV2 DANMARK A/S
(17)
A TV2 Danmark A/S-t 2003-ban teljes egészében a dán állam tulajdonát képező korlátolt felelősségű társaságként hozták létre. A társaság átvette az 1986-ban létrehozott önálló közintézmény, a TV2 tevékenységeit. A TV2 Danmark A/S több különböző társaságban rendelkezik érdekeltséggel, amelyek között szerepelnek teljes egészében a tulajdonát képező leányvállalatok, társult vállalkozások, közös vállalkozások és kisebbségi tulajdonát képező holdingtársaságok. A TV2 Danmark A/S (a továbbiakban: TV2) a TV2 csoport anyavállalata, amely a TV2 közszolgálati televíziócsatornát (az alábbiakban még előforduló elnevezése: fő csatorna) üzemelteti.
(18)
Jelenlegi üzleti modell: A TV2 fő csatornáját korábban televízió-előfizetési díjakból és reklámbevételekből finanszírozták. Noha a regionális csatornák finanszírozása részben még mindig így történik, a fő csatorna televízió-előfizetési díjakból történő finanszírozása 2004 júliusában megszűnt, és kizárólag a reklámbevételekből történő finanszírozás maradt meg. A kereskedelmi csatornák nyereségét nem számítva ezek a reklámbevételek jelenleg a fő csatorna egyetlen jövedelemforrását jelentik. A TV2 jelenleg nem jogosult arra, hogy előfizetési díjakat számítson fel a fő csatornájáért.
(19)
Közszolgáltatási kötelezettségek: A dán műsor-szolgáltatási törvény 38a. paragrafusának (1) bekezdése közszolgáltatási kötelezettséget állapít meg a TV2 számára, és kimondja, hogy „a közszolgálati műsor-összeállítási tevékenységeket a 10. paragrafusban említett elvekkel összhangban kell biztosítani a nagyközönség számára”. Ezeket az általános kötelezettségeket a közszolgáltatási engedélyben és annak függelékeiben részletesebb leírások egészítik ki.
(20)
A Bizottság elfogadta (9), és e tekintetben a Törvényszék is megerősítette (10), hogy a TV2 fő csatornája közszolgáltatási kötelezettséget teljesít. A TV2 közszolgálati tevékenysége a költségeiből több mint […] (11)-t tesz ki (12).
(21)
A TV2 fő csatornája továbbá a TV2 közszolgáltatási engedélyének (13) 2.5. pontja szerint közszolgáltatási kötelezettség keretében regionális műsorokat sugároz. A regionális tartalmat a TV2 regionális állomásai készítik. A nyolc regionális állomás független a TV2-től. Azok a dán műsor-szolgáltatási törvény (14) 31. és azt követő paragrafusainak hatálya alá tartoznak. A TV2 mind a nyolc regionális állomásának van egy-egy képviselő-testülete, amelyek összetétele a regionális kultúra és közösség igen változatos szempontjait tükrözi. E képviselő-testületek ülésein a TV2 nem vehet részt. A regionális állomások a dán műsor-szolgáltatási törvény 31. és azt követő paragrafusainak értelmében közszolgálati tevékenységekre vonatkozó megbízatást kaptak, műsor-összeállításuknak pedig hangsúlyoznia kell a regionális kötődést. Tevékenységeiket elsősorban előfizetési díjakból finanszírozzák (15). A TV2 ezeket a regionális műsorokat a TV2 rendes műsorszerkezetében biztosított műsorablakokban köteles közvetíteni (16). A TV2 nem befolyásolhatja a választott televíziós formátumot például annak érdekében, hogy biztosítsa a fő csatorna televízió-műsorainak általános összeállításával való összhangot. Az országos és a regionális programok között a TV2 a regionális piacra irányuló reklámokat közvetít, és megtartja a reklámbevételeket.
(22)
Továbbítási kötelezettség: A fő csatorna a dán műsor-szolgáltatási törvény 6. paragrafusa értelmében továbbítási (must carry) kötelezettség hatálya alá tartozik, amelynek megfelelően az SMATV műsorterjesztői (köztük a kábeles kereskedelmi műsorterjesztők) valamennyi csomagjukban kötelesek hozzáférést biztosítani a rendelkezésben említett csatornákhoz (azaz a TV2-höz és a DR-hez) (17).
A műsorterjesztési platformként műholdat alkalmazó televíziós műsorterjesztők nem voltak kötelesek felvenni a TV2-t a műsorcsomagjaikba, ezt mégis megtették, mivel a csatorna igen népszerű (18).
(23)
Televíziós műsorterjesztés Dániában: Dániában öt különböző módon történik a televíziós műsorterjesztés, a televíziójel vételének alternatív eszközeit tekintve. Ezek a következők: kábeles műsorterjesztés (a YouSee és a Stofa műsorterjesztők), SMATV (helyi kábeles műsorterjesztés), műholdvevő antennán keresztüli műsorterjesztés (Viasat és Canal Digital), széles sávú műsorterjesztés (IPTV) és földi műsorterjesztés. 2009. november 1-jétől az analóg földi jeleket kikapcsolták és a dán földi televíziójeleket digitalizálták. A Boxer társaság nyerte meg a kereskedelmi „kapuőr” szerep betöltésére szóló pályázatot, és ez a társaság felel az előfizetési díjon alapuló csatornák földi hálózaton keresztüli közvetítéséért. Jelenleg a TV2 fő csatornáját ingyenesen sugározzák, a csatorna megtekintéséért nem számítanak fel előfizetési díjat (19).
(24)
A TV2 tevékenységei: A TV2 elsősorban a műsorszolgáltatás és a televíziós reklámok értékesítése területén tevékenykedik. Emellett audiovizuális jogokat szerez és értékesít nemzetközi piacokon (például a 2008-as labdarúgó-Európa-bajnokság vagy az olimpiai játékok sugárzásának jogát); e jogokkal maga sugározhat, vagy ezeket újraértékesítheti. A TV2 szinte kizárólag a dániai televíziós műsor-szolgáltatási piacon és egyéb médiavonatkozású piacokon működik. A TV2 fő csatornája a Danmarks Radio (DR) (kizárólag előfizetési díjból finanszírozott és két közszolgálati csatornát működtető közvállalkozás) mellett a legnagyobb televíziócsatorna.
A TV2 fő csatornája a televíziós reklámok piacán jelenleg például a Viasat TV3 és TV3 + csatornájával áll versenyben. A Viasat tulajdonosa a svéd Modern Times Group A/S (MTG), amely a műholdas szegmensben is műsorterjesztőként tevékenykedik. A TV2 a reklámbevételekért a német ProSiebenSat tulajdonát képező SBS A/S társasággal is versenyben áll. A TV2 fizetős televíziócsatornái - például a TV2 Zulu és a TV2 Charlie - más kereskedelmi csatornákkal állnak versenyben a fizetős televíziócsomagok terjesztésének nagykereskedelmi piacán.
(25)
Kereskedelmi műveletek: A TV2 több, nem közszolgálati csatornát üzemeltet, többek között a TV2 Zulu, a TV2 Charlie, a TV2 Film és a TV2 News csatornát. Emellett 50 %-ban tulajdonosa a TV2 Sports csatornának is. A TV2 Zulu, a TV2 Charlie és a TV2 News csatornát előfizetési díjakból és reklámokból, a TV2 Film csatornát pedig kizárólag előfizetési díjakból finanszírozzák.
(26)
Amint azt Dánia (20), valamint a TV2 Danmark A/S és a versenytársa, a Viasat (21) is elismeri, a fő csatorna üzemeltetése elengedhetetlen a kereskedelmi csatornák bevételeinek eléréséhez.
(27)
A TV2 2001 óta köteles elkülönített elszámolásokat vezetni a kereskedelmi és a közszolgálati tevékenységeiről, lásd a 740. sz. végzést (22). Az elszámolásokat külső könyvvizsgálók ellenőrzik.
(28)
Egyéb üzleti tevékenység: A TV2 Danmark A/S emellett több leányvállalat tulajdonosa, illetve számos, televíziós vonatkozású tartalom- és rádiószolgáltató közös vállalkozás része, és korábban a DR-rel együtt műsorszóró átviteli hálózattal is rendelkezett (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M és Fordelingsnet). A Dánia által szolgáltatott információk szerint az átviteli hálózatok tervezése, kiépítése, üzemeltetése és szolgáltatása tekintetében a Broadcast Service Denmark a vezető dán műsorszolgáltató. Az átviteli hálózat közvetlenül vagy közös tulajdonú partnerségek (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV) révén a Danske Radio és TV2 közös tulajdonát képezte. A TV2 azonban szerkezetátalakítása során eladta az említett hálózatban szerzett részesedéseit.
(29)
A TV2-t érintő, nemzeti trösztellenes ügyek: A Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 reklámpiaci magatartását a dán versenyhatóságok vizsgálják. A Dán Versenytanács 2005. december 21-én úgy határozott, hogy a TV2 megsértette az EUMSZ 102. cikkét és a kapcsolódó nemzeti jogi rendelkezéseket azzal, hogy a reklámpiacon a hűséget növelő engedményeket alkalmazott. Ezt a határozatot a Versenyjogi Fellebbviteli Bíróság 2006. november 1-jén megsemmisítette, ezután azonban a Kelet-dániai Ítélőtábla 2009. június 22-én fellebbezés során helybenhagyta. Az utóbbi ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be a Legfelsőbb Bírósághoz, amely 2011. március 18-án helybenhagyta az Ítélőtábla ítéletét. Az ügy egy korábbi, 2000. november 29-i ügy folytatása volt, amelyben a dán versenytanács megállapította, hogy a TV2 2000-ben biztosított engedményei erőfölénnyel való visszaélésnek minősülnek.
III. A TV2-T ÉRINTŐ EGYÉB, FOLYAMATBAN LÉVŐ JOGI ÜGYEK
(30)
A TV2 bejegyzését megelőzően a TV2 műveleteinek állami forrásokból történő támogatásával a 2004. május 19-i bizottsági határozat, illetve a későbbi feltőkésítésével a 2005. február 2-i bizottsági határozat (23) foglalkozott. Az első határozatban a Bizottság a TV2-nek nyújtott 628,1 millió DKK összegű, a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetését rendelte el. Dánia elrendelte a kamatokkal megnövelt visszafizettetést a támogatás kedvezményezettje számára, így 1 050 millió DKK-t fizettetett vissza a TV2-vel. A második határozat nem emelt kifogást a feltőkésítés ellen, amely - a közös piaccal összeegyeztethető - 440 millió DKK összegű tőkeinjekcióból és további 394 millió DKK hitel-tőke konverzióból állt.
(31)
A Törvényszék 2008. október 22-én megsemmisítette a visszafizettetésről szóló bizottsági határozatot (24). 2009. szeptember 24-én (25) a Törvényszék a feltőkésítésre vonatkozó határozat elleni végzést adott ki, amelyben kimondta, hogy a kereset okafogyottá vált, mivel a visszafizettetésről szóló határozaton alapuló, feltőkésítésre vonatkozó határozat már nem létező feltevéseken alapul, és ennélfogva tartalmatlan és értelmetlen. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a két határozat ugyanannak a jogkérdésnek a két vetülete.
(32)
A Bizottság fenti üggyel kapcsolatos vizsgálata ezzel az eljárással párhuzamosan folyt, és a fenti ügyben a Bizottság e határozat elfogadásával egy időben fogadja el határozatát.
IV. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
1. Az eredeti szerkezetátalakítási terv háttere
(33)
A 2008. évben 1 000 millió DKK megmentési célú támogatást engedélyező bizottsági határozatban foglaltaknak megfelelően a TV2 Danmark társaságnak jelentős - különösen rádióüzemeltetésre irányuló - beruházások miatt komoly likviditási problémái, a vártnál alacsonyabb reklámbevételei és magasabb kamatdíjai merültek fel. Ezeket a likviditási szükségleteket a magánhitelezőktől (bankoktól) származó hitelekre vonatkozó kezességvállalással nem tudta kielégíteni. A megmentési célú támogatásról hozott határozatnak megfelelően Dánia az iránymutatásban megállapított hat hónapos határidőn belül beterjesztette a szerkezetátalakítási tervet.
(34)
A Bizottsághoz 2009. február 4-én benyújtott szerkezetátalakítási terv a dán politikai pártok többsége által a 2007-2010 közötti időszakra szóló médiapolitikai megállapodás kiegészítése tárgyában kötött megállapodás nyomán készült; e kiegészítést 2009. január 9-én hozták nyilvánosságra.
(35)
2009. február 4-i bejelentésében Dánia azért jelentett be különböző szerkezetátalakítási támogatásokat, mert szerinte a megmentési célú támogatásról hozott bizottsági határozatban feltárt rövid távú likviditási és eladósodással összefüggő problémák továbbra is fennálltak. E problémák következtében a Bizottság a TV2 Danmark A/S-t az iránymutatás (26) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősítette, amely minősítéstől az eljárás megindításáról szóló határozatban nem volt oka eltérni, és amely - Dánia szerint - még a megmentési célú támogatást követően is érvényes. Ez bebizonyítható a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban (27) említett adatokkal.
(36)
Az eljárás későbbi szakaszában, és különösen a harmadik felek észrevételeire válaszolva Dánia a TV2 pénzügyi helyzetére vonatkozóan újabb, frissített PWC-tanulmányt nyújtott be. A frissített adatokat az alábbi táblázat foglalja össze (28).
A TV2 Danmark A/S kulcsfontosságú számadatainak alakulása
(millió DKK)
2006
2007
2008
2009
Adózás előtti eredmény
142
- 213
18
-28
Forgalom
1 980
2 251
2 206
2 029
Nettó pénzforgalom
79
- 550
-73
-60
Nettó kamatozó adósság
232
564
622
659
Nettó kamatterhek
10
19
41
31
Nettó eszközérték
815
598
616
601
Dánia szerint a TV2 problémái többek között a fenntartható üzleti modellel nem rendelkező, egyre kevésbé nyereséges közszolgálati csatorna miatt (29), valamint a sikertelen beruházásokból fakadó veszteségek miatt merülnek fel.
(37)
Veszteségek: Mivel a reklámbevételek a költségvetésben tervezettnél alacsonyabbak, és azokhoz nem megfelelő beruházások sorozata (leginkább a TV2 Radio) társul, a TV2 Danmark A/S 2007-ben jelentős veszteséget termelt (214 millió DKK-t, a tőkemegtérülése - 36 % volt). Ezen túlmenően 2008. március végén a 2008. év pénzügyi eredményre vonatkozó előrejelzés […] millió DKK-t elérő, további adózás előtti veszteséget prognosztizált, jóllehet úgy tekintették, hogy az előrejelzés igen érzékeny lehet a reklámpiac alakulására. A társaság 2009-ben ugyancsak veszteséges volt.
(38)
Forgalom/piaci részesedés: A TV2 fő csatornájának piaci részesedése a megmentési célú támogatást megelőző években csökkent, és továbbra is csökken. A TV2 korábbi üzleti előnyének - az analóg földfelszíni televíziós műsorszórás kikapcsolásával történő - megszüntetése és a DTT (a digitális földfelszíni televíziós műsorszórás) bevezetése 2009 novembere óta a lehetőségek egyenlőbb eloszlásához vezetett. A továbbítási kötelezettség megszüntetése (lásd az alábbi (52) preambulumbekezdést) várhatóan tovább csökkenti a piaci részesedést. 2003 és 2009 között a TV2 fő csatornájának „kereskedelmi” piaci részesedése (a kereskedelmi szempontból legérdekesebb nézői csoportot jelentő 21-50 év közötti korosztályt tekintve) már 19 %-kal csökkent, azaz 56,2 %-ról 45,6 %-ra esett vissza (30). A TV2 kereskedelmi piaci részesedését a TV2 2013-ban […] %-ra becsüli (31).
(39)
Növekvő adósság/pénzforgalom/kamatterhek: Ahogyan a táblázatban látható, a TV2 Danmark A/S nettó kamatozó adóssága egyenletesen nőtt, így a 2006. évi 232 millió DKK után 2008-ban elérte a 622 millió DKK-t (a hálózat eladása és az adósság többségének visszafizetése előtt a nettó kamatozó adósságot a 2010. évi költségvetésben […] millió DKK-ra tervezték). A táblázat továbbá alátámasztja, hogy a 2006. december 31. és 2009. december 31. közötti időszakban a TV2 Danmark A/S-nek negatív volt a pénzforgalma, növekedtek az adósságai, emelkedtek a kamatterhei, és csökkent a nettó eszközértéke.
(40)
A legjobb és a legrosszabb eset elemzése: Az eredeti szerkezetátalakítási terv alapforgatókönyvet, a legjobb és a legrosszabb eset forgatókönyvét, valamint érzékenységi számításokat tartalmaz. A terv a társaságon kívüli piaci előrejelzésekre (a PricewaterhouseCoopers által összeállított előrejelzésekre) támaszkodik. A forgatókönyvek a reál-GDP növekedését prognosztizálják, és ebből a televíziós reklámok piacán becsült növekedésre (illetve csökkenésre) következtetnek, amely a piaci részesedésre vonatkozó előrejelzésekkel együtt a TV2 reklámbevételeire vonatkozó előrejelzéseket eredményez. Az alapforgatókönyvben mérsékelt GDP-növekedés szerepel (2009-re és 2010-re […] %, 2011-re […] %, 2012-re pedig […] %). A televíziós reklámok piaca a 2009-2012 közötti időszakban az előrejelzés szerint […], azaz az adott időszakban […] millió DKK-ról […] millió DKK-ra változik ([…] %). A legrosszabb eset forgatókönyve a reál-GDP kevésbé pozitív növekedését mutatta (2009-ben nulla, 2010-ben […] %-os, 2011-ben […] %-os, 2012-ben pedig […] %-os növekedéssel), továbbá azt jelezte, hogy a reklámkiadások a 2009. évi […] millió DKK-ról 2012-ben […] millió DKK-ra, […] %-kal […]. A legjobb eset forgatókönyve az alapforgatókönyvnél valamivel magasabb GDP-növekedést, és így a televíziós reklámok piacán kismértékű - a 2009. évi […] millió DKK-ról 2012-re […] millió DKK - növekedést prognosztizált. A piaci részesedés prognosztizált csökkenése mellett a TV2 reklámbevételei az előrejelzés szerint az alapforgatókönyv, a legrosszabb, illetve a legjobb eset forgatókönyvében a 2009-2012 közötti időszakban […] %-kal, […] %-kal, illetve […] %-kal […], ami […] %-os, […] %-os, illetve […] %-os […]-nak/-nek felel meg.
(41)
A TV2 reklámbevételei növekedésének átlagos mértéke (mértani átlagot tekintve) az 1999-2009 közötti időszakban - 12 %-os szórás mellett - 1,9 % volt (32). Ennélfogva a TV2 reklámbevételeinek az üzleti ciklusra való érzékenységére, valamint az értékelés időpontjában várható gazdasági kilátásokra való tekintettel a PWC 2009-2012 közötti előrejelzései nem vethetők el ésszerűtlen előrejelzésekként.
(42)
A PWC jelentését 2009 szeptemberében frissítették a reklámbevételekre vonatkozó legújabb várakozások figyelembevételének érdekében, így az az alapforgatókönyvben vártnál rosszabb forgatókönyvet vett számításba (33). A televíziós reklámok piaca 2009-ben 2008-hoz képest 18,7 %-kal visszaesett (34). A TV2 reklámbevételei 2008-ban 4 %-kal (1 667 millió DKK-ról 1 597 millió DKK-ra), majd 2009-ben további 24 %-kal 1 597 millió DKK-ról 1 220 millió DKK-ra) csökkentek (35).
(43)
Dánia azt állítja, hogy a TV2 nehézségei a korábbi években végrehajtott nagyszabású beruházások okozta adósságnak, a TV2-t érintő, folyamatban lévő állami támogatási ügy bizonytalan kimenetelének és nem utolsósorban a közszolgálati csatorna kizárólag reklámbevételeken alapuló üzleti modelljének következményei. Különösen a rádióüzemeltetés okozott jelentős veszteségeket a 2007-es elindítása óta. 2008 áprilisában döntés született a rádióüzemeltetés leállításáról.
(44)
Bankoktól származó külső finanszírozás hiánya: A szerkezetátalakítási terv figyelembe veszi a TV2 bankárainak a fő csatorna jelenlegi üzleti modelljével, valamint a TV2-nek nyújtott korábbi támogatást érintő, folyamatban lévő jogi ügyek lehetséges kimenetelével kapcsolatos aggodalmait. A szerkezetátalakítási terv a bankok kockázati kitettségét - a jelenlegi kölcsönök vagy hitelkeretek további csökkentése révén - a társaságra korlátozza. Dánia bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy 2009. április 22-én, a társaság elszámolásainak közzétételét követően a társaság számlavezető bankja […] azt kérte, hogy csökkentsék a társaságnak biztosított kölcsönét és hitelkeretét (36).
(45)
A TV2-nek nehézségei merültek fel az odensei telephelyén alapított jelzáloggal kapcsolatosan, és arról számolt be, hogy nemcsak az épületek értéke, hanem a lehetséges jelzálog is csökkent (37). A TV2 végül a Nordea banktól felvett 80 millió DKK összegű - a vártnál kevesebb - kölcsönt biztosított. Dánia később frissített információt szolgáltatott arról, hogy a bankoknak nem állt érdekében kereskedelmi kölcsönt nyújtani. Ebből az információból látható, hogy a megkeresett bankok ([…], […], […] és […]) egyike sem tekintette a TV2-t hitelképesnek. Ennek okát a - TV2 kizárólagos jövedelemforrását képező - reklámpiac alakulásával kapcsolatos várakozások jelentették. A TV2 jövedelemszerzési képességét kétségbe vonták, és a folyamatban lévő jogi ügyeket további kockázati tényezőnek tekintették (38).
2. Az eredetileg bejelentett szerkezetátalakítási tervnek és módosításainak ismertetése
(46)
A TV2-re vonatkozóan bejelentett szerkezetátalakítási terv a 2009. február 4-től2012. december 31-ig terjedő időszakra szól. A tervnek az volt a célja, hogy kezelje a TV2 üzleti hiányosságait, konkrétan a mérlegben szereplő rövid távú adósság felé mutató egyensúlyhiányt, valamint a közszolgálati csatorna üzleti modelljét, amelyet fenntarthatatlannak ítéltek, mivel a ciklusérzékeny reklámbevételekből történő finanszírozásra hagyatkozik. A terv a következő öt legfontosabb elemből állt: i. a mérleget érintő pénzügyi szerkezetátalakítás; ii. működési szerkezetátalakítás; iii. a TV2 közszolgálati csatorna új üzleti modell bevezetésével megvalósítandó új finanszírozása; iv. támogatási intézkedések; és v. kompenzációs intézkedés(ek).
(47)
A pénzügyi szerkezetátalakítási intézkedések a terv szerint elsősorban a következő négy elemből álltak: a BSD műsorszóró adatátviteli hálózatban fennálló tulajdonosi érdekeltség 50 %-ának eladása (39), az Odense (Kvaegtorvet) városában lévő üzleti telephelyen alapított jelzálog, amely várhatóan […] millió DKK-t eredményezett volna, a tervezett tőkebefektetések elhalasztása és csökkentése, valamint a közeli médiaágazatokban tevékenykedő bizonyos társaságokban - a(z) […]-ban/-ben, a Momondo társaságban, a(z) […]-ban/-ben és a(z) […]-ban/-ben - lévő kisebbségi érdekeltségek kivonása. Ezek az intézkedések várhatóan […] millió DKK többletbevételt eredményeztek volna, amelynek egy részét a rövid távú hitelfelvétel mérséklésére kívánták használni.
(48)
A működési szerkezetátalakítási intézkedések között szerepel a 2008-ban már elindított, 280 millió DKK értékű költségmegtakarítási intézkedések kibővítése, illetve az East Production leállítása és a TV2-be történő integrálás, a TV2 […]-beli érdekeltségének megszüntetése, illetve csökkentése, valamint további 40 millió DKK összegű költségmegtakarítás. Ezen túlmenően a bejelentést követően a TV2-nek sikerült további költségmegtakarítást bevezetnie egy 2009. március 30-án elfogadott tervbe, amely a 2009. évi tőkebefektetések 30 millió DKK-val történő csökkentését, valamint 97 millió DKK összegben további, ismétlődő költségcsökkentéseket tartalmaz (40).
(49)
A TV2 közszolgálati csatorna stabil bevételforrásainak bővítésére új finanszírozási intézkedést (a végfelhasználói díjat) (41) terveznek bevezetni. Az erre vonatkozó határozatot a 2007-2010 közötti időszakra szóló médiapolitikai megállapodás módosítása tekintetében a legfontosabb politikai pártok között 2009. január 9-én létrejött megállapodás keretében fogadták el.
(50)
Előfizetési díjak felszámítása: A fő csatornára vonatkozó üzleti modellt azzal teszik fenntarthatóvá, hogy a közszolgálati csatorna 2012. január 1-jétől történő finanszírozása érdekében a TV2 számára engedélyezik a végfelhasználói díjak - azaz előfizetési díjak - bevezetését. A TV2 emellett továbbra is részesül reklámbevételekben.
(51)
A díjakat a műsorterjesztők számítják fel a végfelhasználóknak. A végfelhasználó által fizetendő díjat nem a kormány határozza meg, hanem arról a TV2 és a műsorterjesztők (például a DTT Boxer) közötti rendes kereskedelmi tárgyalások keretében állapodnak meg. A TV2 arra számít, hogy a műsorterjesztőjének felszámított ár havonta háztartásonként (héa nélkül) 10-12 DKK körül lesz (42). A felhasználói díjak 2012-től történő bevezetésének az a célja, hogy a jelenleg szabadon fogható digitális földi televízió (DR1, DR2 és TV2) vételére alkalmas MPEG 2 technológiával felszerelt háztartásoknak elegendő idejük legyen az MPEG 4-formátumú berendezésekre való áttérésre. Dánia arra számít, hogy a szerkezetátalakítási tervnek ezzel az elemmel történő kiegészítése helyre fogja állítani a TV2 hosszú távú életképességét. A TV2 becslése szerint a felhasználói díjak 2012-ben nettó […] millió DKK-val növelik a bevételeket (43).
(52)
Nem lesz olyan jogalkotási aktus, amely a műsorterjesztőket arra kötelezné, hogy vegyék fel a TV2-t a csomagjaikba. Ezzel ellentétben a meglévő továbbítási kötelezettség a felhasználói díjak bevezetésével hatályát veszti (44). Ez a jelenlegi dán műsor-szolgáltatási törvény 6. fejezete 38a. cikke (2) bekezdésének szövegéből következik, amely kimondja, hogy amennyiben a kulturális miniszter lehetővé teszi a TV2 számára a felhasználói díjak felszámítását, a továbbítási kötelezettség megszűnik. Másképp fogalmazva: a továbbítási kötelezettség a felhasználói díjak bevezetésével automatikusan megszűnik. A TV2 fő csatornáját várhatóan - ugyanúgy, ahogy jelenleg is - de facto a kábelhálózatok és az antennaegyesületek terjesztik. A műsorterjesztők olyan módon módosíthatják a csomagszerkezetet, hogy a TV2 egy meglévő fizetős csatornát váltson fel.
(53)
Eredetileg azt tervezték, hogy lesznek kivételek a végfelhasználói díjak felszámításának lehetősége alól, és hogy a TV2 nem számít fel díjat azoknak a végfelhasználóknak, akik egyetlen más fizetős televíziócsatornát sem fognak (ez az úgynevezett „TV2 Alene” kártyarendszer). Ez azt jelentette volna, hogy azok a végfelhasználók, akik csak szabadon fogható csatornákat fognak, továbbra is díjmentesen nézhették volna a TV2-t. Ennek a Kulturális Minisztérium 2010. november 18-i javaslattervezetében szereplő lehetőségnek a végrehajtása azonban elmarad. Következésképpen a TV2 2012-től minden olyan végfelhasználónak díjat számít fel, aki fogni kívánja a TV2 közszolgálati csatornát. A végfelhasználói díjak felszámításának lehetősége szükségessé teszi a TV2 engedélyében foglalt feltételek módosítását, amelyet a Kulturális Minisztérium fog végrehajtani.
(54)
Az eredetileg bejelentett támogatási intézkedések: Az eredeti bejelentésnek megfelelően a szerkezetátalakításhoz kapcsolódóan három, legfeljebb 1 375 millió DKK teljes összegű támogatási intézkedést terveztek. Ezek a következők voltak:
-
egy 300 millió DKK összegű alárendelt kölcsön,
-
kezességvállalás kiadása a műsorszóró adatátviteli hálózat eladásáért, amelynek a várható eladási értéke 475 millió DKK, valamint
-
egy eredetileg 600 millió DKK összegű ideiglenes hitelkeret, amennyiben a TV2 nem tud külső finanszírozást biztosítani.
(55)
Dánia kijelentette, hogy a kamatlábak és a kezességvállalási díjak az egészséges vállalkozásokéhoz hasonlóak lesznek. Ezeket az intézkedéseket egyáltalán nem vezették be. További részletek a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban (45) találhatók.
(56)
A 2008. augusztus 4-i bizottsági határozatban engedélyezett 1 000 millió DKK összegű, megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret érvényben marad.
(57)
Dánia információt szolgáltatott a szerkezetátalakítási költségekről, és azokra vonatkozóan két különböző számítási lehetőséget javasolt. Először is azzal érvel, hogy a TV2 szerkezetátalakítása olyan pénzügyi szerkezetátalakítás, amelyben a likviditási hiányt pótló költségek tulajdonképpen szerkezetátalakítási költségek, azaz a hosszú távú életképesség biztosítását célzó költségek. Dánia úgy ítéli meg, hogy ezeket a költségeket - jellegüktől függetlenül - teljes egészében maga a TV2 fizeti meg. Ennek az az oka, hogy Dánia feltételezése szerint, amikorra a Bizottság meghozza határozatát, addigra nem kerül sor minden támogatási intézkedés végrehajtására, vagy a támogatási intézkedéseket teljes egészében visszafizetik (46). Dánia azt is megállapítja, hogy a TV2 szerkezetátalakításának különleges esetében a költségmegtakarításoknak szerkezetátalakítási költségekként is elfogadhatónak kellene lenniük, mivel a költségmegtakarítások célja nemcsak a versenyképesség javítása, hanem a TV2 pénzügyi életképességének - tisztán kereskedelmi szempontú - biztosítása is (47). Alternatív lehetőségként a szerkezetátalakítási költségek - költségmegtakarításokat nem tartalmazó - hagyományosabb számítása a felmerült egyszeri, rendkívüli költségekre helyezné a hangsúlyt, amelyeknek összege Dánia felsorolása szerint az átviteli hálózathoz kapcsolódó ügyleti költségek, a fizetős televízióra (felhasználói díjakra) való áttéréssel kapcsolatos költségek, a jogi és tanácsadási költségek, valamint az alkalmazottak szerződéseinek megszüntetéséhez kapcsolódó költségek tekintetében […] millió DKK (48).
(58)
Kompenzációs intézkedésként a TV2 eredetileg azt vállalta, hogy a szerkezetátalakítási időszak során, azaz 2012. december 31-ig nem indít új televíziós műsorszolgáltató csatornákat. Dánia rámutat, hogy ez áldozatot jelent a társaság részéről, mivel az új csatornák létrehozásával a TV2 kevésbé függene a reklámbevételektől. A digitális világban a nézőket gyakrabban célozzák meg tematikus csatornákon keresztül, és a TV2 kifejti, hogy a versenytársai ebben az időszakban új csatornákat indítanak.
(59)
A dán hatóságok a szerkezetátalakítási terv időtartama (amely a bejelentés szerint 2012. december 31-ig tart) tekintetében azt közölték, hogy a TV2-nek érdeke fűződik ahhoz, hogy valamennyi állami támogatást korábbi időpontban helyettesítsen, lehetővé téve, hogy a szerkezetátalakítási időszak lehetőség szerint korábban befejeződjön (49).
3. A szerkezetátalakítási eljárás során bekövetkezett további fejlemények
(60)
A TV2 - amint az a szerkezetátalakítási tervben szerepel - 2010. szeptember 30-án eladta műsorszóró hálózatát a svéd Teracom AB társaságnak, a Boxer tulajdonosának. A TV2 számára az eladásból származó adózás előtti bevétel hozzávetőleg 640 millió DKK, amelyet a TV2 adósságának csökkentésére használt fel.
(61)
A TV2 emellett jelzálogot tudott alapítani az odensei üzleti telephelyére, de az eredetileg tervezettnél alacsonyabb kamatláb mellett. […] millió DKK helyett csak 80 millió DKK összegű jelzáloghitelt szerzett.
(62)
A TV2 2010. október 4-én visszafizette az ideiglenes hitelkeretből lehívott teljes összeget, amelyet a megmentési célú támogatásról hozott bizottsági határozat engedélyezett. A TV2 223 millió DKK-t hívott le a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretből. 2008 végéig, azaz a megmentési célú támogatás hat hónapos időszaka során a TV2 208 millió DKK-t hívott le (50). Az átviteli hálózat eladásának alapján, amely a szerkezetátalakítási terv becsléseinél sikeresebb volt, Dánia az alábbi módosított számadatokat küldte meg a TV2 pénzügyi helyzetéről (a fő csatornára vonatkozó előfizetések alapján) (51).
(millió DKK)
Realizált
2009
Becsült
2010
Előre jelzett
2011
Előre jelzett
2012
Előre jelzett
2013
Bevételek
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Költségek
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Kamat- és adófizetés előtti eredmény (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti nyereség, folytatódó tevékenységek
-28
42
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni nyereség, megszűnő tevékenységek
1
397
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni nyereség
-14
353
(…)
(…)
(…)
Év végi saját tőke
601
952
(…)
(…)
(…)
Év végi nettó kamatozó adósság
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
2010. október 13-án a(z) […] felajánlotta, hogy […] millió DKK értékű, további hitelkeretet biztosít a TV2 számára. Ezzel a TV2 hosszú távú hitelkeretei […] -nál/-nél […] millió DKK-ról […] millió DKK-ra növekednének (52). Az ajánlatot azonban a következő két feltételhez kötötték:
a)
[…];
b)
[…].
(64)
Ennek alapján a TV2 várakozásai szerint pénzügyi eszközei 2012 végéig hozzávetőleg […]-[…] millió DKK között lesznek. Ez […]-[…] millió DKK-ból, valamint […] millió DKK összegű kiegészítő külső hitelkeretekből tevődik össze (53).
(65)
Dánia a TV2 tőkeszerkezetére vonatkozó adatokat is szolgáltatott. A folyamatban lévő jogi ügyek körüli bizonytalanság, valamint a TV2 reklámbevételekre érzékeny üzleti modellje következtében a külső finanszírozáshoz jutással kapcsolatban felmerült problémák miatt Dánia azzal érvelt, hogy a TV2-nek kisebb mértékben kellene adósságokra hagyatkoznia, inkább saját tőkére kellene támaszkodnia. A Bizottság a TV2, valamint a hozzá hasonló társaságok saját tőkéből történő finanszírozásának mértékében is eltéréseket tapasztal.
(66)
Pontosabban kifejezve, a tőkeszerkezet a szolvenciamutatóval - azaz a könyv szerinti saját tőke és a mérlegfőösszeg arányával - értékelhető. A PWC (Dánia pénzügyi tanácsadó vállalkozása) alátámasztja, hogy a TV2-höz hasonló társaságok átlagos szolvenciamutatója (mediánérték) megközelítőleg […] % (2009 végén […] %) (54). A TV2-höz hasonló társaságok átlagos szolvenciamutatója jóval alacsonyabb, mint a TV2-nek a szerkezetátalakítási időszak végén várható szolvenciamutatója. Az átviteli hálózat eladása után, 2010 végén a TV2 szolvenciamutatója […] %. Az előrejelzések szerint 2011 végén eléri a(z) […] % -ot, 2012 végén pedig a(z) […] %-ot. A TV2 által legutóbb benyújtott előrejelzések szerint a nettó adósságrátának (a nettó kamatozó adósság és az EBITDA hányadosának) 2010 végén megközelítőleg […]-nak/-nek, 2011 végén […]-nak/-nek, 2012-ben pedig […]-nak/-nek kell lennie. Az átlagos nettó tőkeáttétel (mediánérték) a TV2-höz hasonló társaságok mintája esetében, 2009 végén […] ([…]) (55).
4. Az új pénzügyi paraméterek hatása a bejelentett szerkezetátalakítási tervre
(67)
Dánia megerősítette, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő, eredetileg javasolt három támogatási intézkedés egyikét sem vezette be, de azt is, hogy a 659/1999/EK rendelet 3. cikke szerinti felfüggesztési kötelezettségnek megfelelően a Bizottság határozatára várt (56). A közelmúltbeli fejlemények fényében azonban csak a szerkezetátalakítási terv jelenlegi állapota szerinti kölcsön és hitelkeret releváns (57). A műsorszóró hálózat eladásával kapcsolatban javasolt kezességvállalás formájában nyújtandó, bejelentett támogatási intézkedés irrelevánssá és megvalósíthatatlanná vált (58), mivel az eladást érvényes kezességvállalás nélkül, sikeresen lebonyolították (59). Azóta csak az ideiglenes hitelkeret van érvényben.
A TV2-nek a műsorszóró hálózat eladása utáni jobb pénzügyi helyzetére való tekintettel Dánia kifejtette, hogy minden támogatási intézkedés eltörölhető azzal a feltétellel, ha a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyják (ideértve a végfelhasználói díjak felszámításának lehetőségét is), és ha a Bizottság a „régi” állami támogatási ügyekben olyan határozatot fogad el, amely nem tartalmaz a dán kormánynak visszafizetendő további állami támogatást (60). Ebben az esetben a TV2 - állítása szerint - 2012-ig, a fő csatornára vonatkozó előfizetési díjak bevezetéséig elegendő finanszírozással rendelkezik (61). A szerkezetátalakítási terv visszavonására nem kerül sor. Ami a még mindig érvényben lévő szerkezetátalakítási tervet illeti, a TV2 abból jelenleg nem tud pénzt lehívni, mert a feltételek (szakértő által megerősített, igazolt likviditási szükséglet) nem teljesülnek (62).
(68)
Az eredeti szerkezetátalakítási tervben Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy a TV2 nem indít új televíziós műsorszolgáltató csatornát. Ezt a kötelezettségvállalást később úgy pontosította, hogy az a rádiócsatornákra is kiterjedjen, a dán hatóságok álláspontja szerint azonban ennek a kompenzációs intézkedésnek meg kell szűnnie az összes támogatási intézkedés hatályon kívül helyezésekor, mivel ezt tekintik a szerkezetátalakítási időszak végének (63). A Bizottság által folytatott vizsgálat idején a dán kormány úgy döntött, hogy pályázatot ír ki közszolgálati rádiócsatornára (64). Ezen új rádiócsatorna célja, hogy versenyt alakítson ki a dán közszolgálati műsor-összeállítás piacán, ahol jelenleg a DR közszolgálati műsorszolgáltató van erőfölényben a nézettség 80 %-ával. A TV2 eredetileg részt kívánt venni ebben a pályázatban, amelyben csak a támogatási intézkedések megszűnése után lehetett ajánlatot benyújtani. A vizsgálat során azonban Dánia megerősítette, hogy a TV2 - a Bizottság folyamatban lévő vizsgálata miatt - nem vesz részt ebben a pályázatban (65).
(69)
A TV2 azt állítja, hogy amíg jogi ügyek vannak folyamatban, csak a nyereségráták számítanak megfelelő teljesítménymérő referenciaértéknek a TV2 versenytársaihoz viszonyított pénzügyi helyzetének értékeléséhez. A TV2 azonban elismeri, hogy a tőkemutatók (mint például a szolvenciamutató) csak akkor nyernek értelmet, ha az üzleti modell bizonytalanságai és a jogviták rendeződtek (66). A dán kormány kifejezésre juttatta, hogy szeretné elkerülni a TV2 túltőkésítését, és hogy hajlandó annak érdekében intézkedéseket bevezetni, hogy ez a célkitűzés a végfelhasználói díjak 2012-es bevezetését követően megvalósuljon. A dán kormány a TV2 tulajdonosaként biztosítani fogja, hogy a felhasználói díj bevezetését és a pénzügyi helyzet normalizálódását követően a TV2-nek a rendes piaci feltételekkel összhangban lévő tőkeszerkezete legyen.
(70)
E célból Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy 2012 végén vagy 2013 elején független pénzügyi szakértőt bíz meg a TV2 tőkeszerkezetének elemzésével, amelynek során összehasonlítják azt más lényeges médiatársaságok tőkeszerkezetével. Ha a TV2 tőkeszerkezete jelentősen eltér a releváns kontrollcsoport mediánjától vagy átlagától, a dán kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy a 2013 áprilisában tartandó közgyűlésen a helyzet orvoslása érdekében kiigazítja a tőkeszerkezetet. Ha érdemi indokok merülnek fel a tőkeszerkezet kiigazítása ellen, a dán kormány bejelenti a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv módosítását. A dán kormány kötelezettséget vállal arra, hogy a tőkebázis szerkezetátalakítását a 2013 áprilisában tartandó közgyűlésen elfogadandó osztalékfizetéssel valósítja meg, nem pedig a TV2 adósságának növelésével, és ezáltal a mérleg kibővítésével hajtja végre.
(71)
Dánia kötelezettséget vállal arra is, hogy a 2013. áprilisi ülés előtt időben benyújtja a Bizottságnak az elemzést, valamint a kormány arra vonatkozó terveit, hogy az elemzésnek megfelelően járjon el.
V. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ, 2009. JÚLIUS 2-I BIZOTTSÁGI HATÁROZAT ÖSSZEFOGLALÁSA
(72)
A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő, bejelentett kölcsönök és kezességvállalás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése - jelenleg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése - értelmében állami támogatást képeznek, és a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja - jelenleg az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja - alapján vizsgálta, a Bizottság szerkezetátalakítási iránymutatásával (67) összefüggésben. A Bizottság azonban észrevételeket kért arra vonatkozóan, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (az EUMSZ 107. cikke) alkalmazása akadályozná-e a TV2-re bízott közszolgálati műsor-szolgáltatási feladat ellátását.
(73)
A Bizottság a következők tekintetében vetett fel kétségeket a bejelentett szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségével kapcsolatban:
-
Noha a Bizottság egyelőre elismeri, hogy a TV2 Danmark A/S az iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült, észrevételeket kért, mivel a TV2 versenytársai rámutattak, hogy a pénzforgalmi problémákat maga a TV2 okozta, könnyen megoldotta, és azok nem voltak kihatással a társaság alapvető életképességére. A versenytársak emellett azt állították, hogy a TV2 2008-ban nyereséges volt.
-
Figyelembe véve továbbá azt, hogy a szerkezetátalakítási tervnek tartalmaznia kell azoknak a tevékenységeknek a beszüntetését, amelyek az átalakítást követően is strukturálisan veszteségesek maradnának (68), a Bizottság kétségbe vonta, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő intézkedések önmagukban nyereségessé tehetnék a TV2-t. A Bizottság nem tudta megerősíteni a tervet megalapozó általános piaci feltevések (például a reklámpiaci fejlemények, a GDP-növekedés, a TV2 nézettségének fenntartása) érvényességét sem.
-
A szerkezetátalakítási terv elindításakor uralkodó gazdasági helyzet miatt a terv hosszantartósága megkérdőjeleződött.
-
Ezenkívül, mivel a szerkezetátalakítási tervben szereplő pénzügyi és működési szerkezetátalakítási intézkedések 2010-2011-ig megvalósuló sikeres végrehajtása feleslegessé tehette a TV2 csatornára vonatkozó felhasználói díjak bevezetését a TV2 Danmark A/S hosszú távú életképességének biztosítása érdekében, és mert az említett díjak versenyre gyakorolt hatásait nem értékelték, felmerült az a kérdés, hogy helyénvaló-e ezen díjak - már eldöntött - 2012-ig történő automatikus és fokozatos bevezetése.
-
A Bizottság aggodalmakat vetett fel arra vonatkozóan, hogy az új televíziós csatornák indításának felfüggesztése mint egyetlen kompenzációs intézkedés arányos-e a TV2 Danmark A/S támogatásával, méretével és relatív jelentőségével azokon a piacokon, amelyeken működik (69).
-
A Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy a támogatást - a szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájáruláson túl - fel lehetett-e használni agresszív piaci magatartás finanszírozásához.
VI. A DÁN HATÓSÁGOK ÁLLÁSPONTJAINAK ÖSSZEFOGLALÁSA
(74)
Megjegyzendő, hogy Dánia és harmadik felek észrevételeinek alábbi összefoglalásában nem szerepel a „TV2 Alene” kártyarendszer működésére vonatkozó észrevétel, mivel a szerkezetátalakítási terv e részének végrehajtására nem kerül sor.
(75)
A dán hatóságok azt állítják, hogy a TV2 nehéz helyzetben lévő vállalkozás, ahogyan azt a PWC-jelentés (70) és annak későbbi frissített változata is (71) alátámasztotta. Ezt az álláspontot a harmadik felek észrevételeire válaszolva is fenntartották (72).
(76)
A kevéssel a szerkezetátalakítás bejelentése előtt készített PWC-jelentés szerint a TV2 sem saját forrásaival, sem piaci finanszírozással nem állhat talpra. Dánia emellett azt állítja, hogy a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási terv reális feltevéseken és forgatókönyveken alapul, és azt mutatja, hogy a társaság hosszú távú életképessége helyre fog állni. A reklámpiac azonban a szerkezetátalakítási terv alapforgatókönyvéhez képest romlott. A reklámpiac 2009 első felében 19 %-kal esett vissza, a TV2 reklámbevételei pedig 2009-ben 24 %-kal csökkentek. A szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtására a lehető legrövidebb időn belül sor kerül, kivéve a felhasználói díjak bevezetését, amelyek esetében az operatív és technikai nehézségek 2012-ig történő halasztást tesznek szükségessé. Ezen túlmenően egy később benyújtott dokumentumban Dánia - ismét a PWC előrejelzéseire alapozva - azt állította, hogy a kilátások az eredeti szerkezetátalakítási terv óta romlottak, és hogy a TV2 EBIT-mutatója a szerkezetátalakítási tervben becsültnél 2009-ben […] millió DKK-val alacsonyabb volt (73). Dánia arra is rámutat, hogy - ahogyan azt különböző bankok nyilatkozatai igazolják - a társaság azért nem tud külső pénzeszközökhöz jutni, mert a bankok kétségesnek ítélik a fő csatorna üzleti modelljét, bírálják a ciklikus reklámbevételeket mint jövedelemforrást, és problémásnak tekintik a folyamatban lévő jogi ügyekből fakadó bizonytalanságokat.
(77)
Az elemzések szerint a működési és a pénzügyi szerkezetátalakítási intézkedések jelentik a TV2 közszolgálati csatorna műsor-összeállításának veszélyeztetése nélkül vállalható maximumot. Az intézkedések a TV2-t az eszközei jobb kiaknázására kényszerítik, ezáltal a szükséges minimumra csökkentik a támogatást.
(78)
Mivel a műsorszóró hálózat eladása a tervezettnél sikeresebbnek bizonyult, a kormány később megerősítette, hogy valamennyi támogatási intézkedés hatályon kívül helyezhető és végrehajtása megszüntethető, miután a Bizottság jóváhagyja a szerkezetátalakítási tervet és a folyamatban lévő, 2004. május 19-i állami támogatási ügy magasabb visszafizetések nélkül rendeződik (74).
(79)
Az állami támogatásnak nem minősülő felhasználói díjak stabilabb működési bevételt biztosítanak, és eloszlatják a bankoknak a TV2 üzleti modelljével kapcsolatos kétségeit. A szerkezetátalakítás következtében a társaság egészének EBIT-árrése állítólag […]-[…] % között lenne, ami lehetővé tenné, hogy maga kezelje saját pénzeszközeit.
(80)
Bár a műsorterjesztői csomagok árképzésének és szerkezetének változását lehetetlen előre jelezni, a TV2 esetében a felhasználói díjak bevezetése a TV2 versenytársai számára nem vezethet közvetett finanszírozáshoz vagy kapacitáscsökkenéshez. Ez az új finanszírozás változásnak minősül a TV2 alapforgatókönyv szerinti hosszú távú finanszírozási feltételeit tekintve, amelyek a TV2-t a magánszektorbeli versenytársaival azonos helyzetbe fogják hozni (75).
(81)
A dán hatóságok végezetül azt állítják, hogy az új műsorszolgáltató csatornák indítására (és jelenleg rádiócsatornák indítására is) vonatkozó felfüggesztést jelentő kompenzációs intézkedés valódi áldozatot jelent a TV2 Danmark A/S részéről, mivel érdekei azt kívánnák, hogy általános piaci részesedésének fenntartása érdekében diverzifikációs stratégiát folytasson, mivel bevételkiesésre számíthat, valamint mivel az első lépésből származó előnyt helyette a jelenleg és a jövőben is új csatornákat indító versenytársai élvezhetik. Dánia később arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedésnek akkor kell megszűnnie, amikor minden támogatási intézkedés hatályát vesztette, azaz e határozat időpontjától.
(82)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban javasolt elképzelés - a TV2 prémiumtartalmak sugárzására való képességének módosítása - tekintetében Dánia rámutat, hogy a TV2 közszolgáltatási kötelezettsége kiterjed a sportra, ezen belül a jelentősebb sporteseményekre, valamint a filmgyártás támogatására. Dánia továbbá azzal érvel, hogy az általános szerződések eleve kizárják, hogy a TV2 jogokat ruházzon át harmadik felekre, ami gátolja az árverés útján történő értékesítést.
(83)
Dánia megítélése szerint a szerkezetátalakítási folyamat megfelel az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontja rendelkezéseinek. Dánia azonban elismeri, hogy a PWC bevételi előrejelzései szerint a fő csatorna még a szerkezetátalakítási időszak vége után is veszteséges maradna (76). Dánia rámutat, hogy a TV2 köteles közszolgálati feladatát teljesíteni, tehát ezt a feladatát nem mulaszthatja el. A TV2-nek ezt a - közszolgálati feladata miatti - különleges helyzetét az ügynek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás, illetve az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdése alapján történő értékelésekor is figyelembe kell venni. Kereskedelmi szempontból értelmetlen lenne a közszolgálati csatorna megszüntetése, mivel jelentős szinergiákat biztosít a fő csatorna és a tematikus csatornák között.
VII. AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÁLLÁSPONTJÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA
(84)
Észrevételeiben a TV2 először is általánosságban a szerkezetátalakítási terv értékelésében általa kulcsfontosságúnak tartott kérdésekre hivatkozik.
(85)
A TV2 azt állítja, hogy a fő tevékenységét a vállalkozás fő csatornájára irányadó, kiterjedt és költséges közszolgáltatási kötelezettségek jelentik. A TV2 kijelenti, hogy ez a tevékenység jelenleg a fő csatorna költségeinek több mint […] %-át teszi ki.
(86)
A TV2 a jelenlegi helyzetet eredményező politikai döntésre hivatkozik. A dán kormány és a jelenlegi médiapolitikai megállapodást támogató felek megegyeztek abban, hogy a szerkezetátalakítási terv keretében a közszolgáltatásért járó kompenzációt nem vezetik be újra a TV2 által a közszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítéséért viselt költségekre vonatkozóan. Másrészt eldöntötték, hogy a TV2 számára fenntartható, piaci alapú üzleti modellt vezetnek be, amely biztosítani fogja, hogy a vállalkozás a közszolgáltatási kötelezettségei ellenére versenyezhessen az érintett piacokon; ezt a határozatot a TV2 is üdvözölte. A TV2 azzal érvel, hogy ebben az összefüggésben a legfontosabb tényező a fő közszolgálati csatornáért fizetendő felhasználói díjak felszámítására vonatkozó korábbi tilalom feloldása, amely 2012. január 1-jétől hatályos. A TV2 azt állítja, hogy a támogatás nem jár működési vagy kereskedelmi előnyökkel, hanem csupán azt biztosítja, hogy a TV2 igénybe vehesse a versenytársai rendelkezésére álló finanszírozási lehetőségeket. A TV2 azzal érvel, hogy a fő csatorna nem vizsgálható elszigetelten, mivel a fő csatorna és a tematikus csatornák egyaránt hozzájárulnak a csoport pénzügyi eredményéhez. A TV2 semmiképpen sem mulaszthatja el közszolgálati feladatának ellátását, amit az iránymutatás vagy az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásakor figyelembe kell venni.
(87)
A TV2 megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy uralja a dán televíziós és reklámpiacot, az adott piacot az erőteljes verseny és pénzügyileg erős multinacionális csoportok jelenléte jellemzi. A TV2 emellett azt állítja, hogy a fő versenytársai előtt nem állnak piacralépési akadályok, mivel azok számos új csatornát indítottak a dán televíziós piacon (például: SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) és Canal 9 (Bonnier)).
(88)
Ezen túlmenően, a dán televíziós piacon belüli versenyhelyzet kapcsán a TV2 azt állítja, hogy a piaci részesedése és a nézettsége is jelentősen visszaesett (77), ami […], többek között az analóg jel 2009. novemberi kikapcsolása miatt. A TV2 azzal is érvel, hogy az új televíziós csatornák indítására vonatkozó, 2012-ig fennálló tilalom tovább fogja csökkenteni a TV2 versenyképességét és ennélfogva gyengíteni fogja a vállalkozást.
(89)
A fizetős televíziók piaca tekintetében a TV2 rámutat, hogy a csoport nem rendelkezik erőfölénnyel ezen a piacon, ugyanakkor azt is megjegyzi, hogy az egyetlen dán kereskedelmi televíziócsatorna, amely nem működik a piacon, a TV2 közszolgálati csatornája. Ezen túlmenően a TV2 úgy ítéli meg, hogy a tematikus csatornák jelenlegi részesedése a fizetős televíziók piacán mintegy […] %, ugyanakkor arra számít, hogy az állomás teljes piaci részesedése mintegy […]-[…] %-ra fog emelkedni azt követően, hogy a TV2 2012-ben felhasználói díjakat kezdhet felszámítani a fő közszolgálati csatornáért.
(90)
A TV2 hangsúlyozza, hogy nem tudott bankkölcsönhöz jutni, és hogy még a Kvaegtorvetben lévő ingatlanára sem kapott könnyen jelzáloghitelt. A TV2 rámutat, hogy a többek között a lezáratlan állami támogatási ügyekből fakadó bizonytalanság visszatartotta a bankokat a szükséges finanszírozás biztosításától. A TV2 a szerkezetátalakítási terv időtartamát megfelelőnek tartja, és rámutat, hogy pénzügyi helyzetének javulása csak a hitelkeretből általa lehívott összegeket fogja érinteni, üzleti modelljét azonban nem, ami közép- és hosszú távon biztosíthatja a TV2 jövedelmezőségét.
(91)
A TV2 azzal érvel, hogy a fő közszolgálati csatornáért fizetendő végfelhasználói díjak bevezetése nem jár állami támogatással, hanem csupán lehetővé teszi a csatornának, hogy versenytársaihoz hasonlóan igénybe vegye a piaci működés leghagyományosabb eszközeit, mégpedig azt, hogy a szolgáltatásait igénybe vevő felhasználóknak díjat számítson fel. A versenytorzulás az EUMSZ 101. vagy 102. cikkének alkalmazásával orvosolható. A TV2 szerint a végfelhasználói díj - a szerkezetátalakítási terv egyéb elemei mellett - nem jár versenytorzulással az érintett piacokon. A TV2 ebben a tekintetben azzal érvel, hogy a terv biztosítani fogja, hogy a TV2 csoport - különösen a fő közszolgálati csatorna - rendelkezzen a szükséges likviditással a végfelhasználói díjak bevezetéséig. A TV2 azt is kijelenti, hogy a nem piaci alapú alternatív finanszírozás, mint például a közszolgáltatásért járó kompenzáció ismételt bevezetése az állami támogatásra vonatkozó jogszabályokat tekintve nem lenne előnyösebb, mint a végfelhasználói díjak bevezetése.
(92)
A TV2 hangsúlyozza, hogy az új csatornák indításától való eltiltás valódi áldozat. Rámutat, hogy a digitális átállással és hálózatának eladásával elveszíti a hálózat tulajdonjoga révén eddig élvezett előnyt. Az eljárás megindításáról szóló határozat arra vonatkozó kérdésére válaszul, hogy egyes műsorok harmadik felek részére történő eladását vagy a műsorszolgáltatásra vonatkozó korlátozásokat (például sport) figyelembe kell-e venni, a TV2 azt válaszolja, hogy az általános szerződések megakadályozzák, hogy a TV2 jogokat ruházzon át harmadik felekre. A dán játékfilmek és a sport a TV2 közszolgálati műsor-összeállításának részét képezik.
(93)
Az SBS nem lát okot arra, hogy a feltehetőleg rossz vezetői döntések sorozatának miért kell a finanszírozási modell megváltoztatásához vezetnie, ami jelentős versenytorzító hatással jár. Az SBS azt állítja, hogy a rossz befektetési döntésektől eltekintve a TV2-nek a 2004-2008 közötti időszakban pozitív eredménye volt, és erőfölénnyel rendelkezik a televíziós reklámok piacán. Az a véleménye továbbá, hogy a szerkezetátalakítási terv jóval túllépi a szükséges mértéket. A felhasználói díjak felszámítási jogának nettó jelenértéke jóval magasabb, mint a feltőkésítésre vonatkozó határozatban meghatározott, becsült optimális saját tőke. Az SBS azt is felveti, hogy a szerkezetátalakítási terv hatásának értékelésekor a regionális csatornák számára előfizetési díjak formájában nyújtott, évi mintegy 400 millió DKK összegű támogatásra is ki kell térni.
(94)
Az SBS azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében sem a TV2, sem a leányvállalatai nem jogosultak támogatásra. Ebben a tekintetben az SBS rámutat, hogy a TV2 Danmark A/S a 2009 első félévére vonatkozó jelentése szerint 644,9 millió DKK nettó saját tőkével rendelkezett, és hogy a társaság nem tesz eleget a fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó kritériumoknak. A közszolgáltatási kötelezettségből fakadó veszteséget az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján kell elemezni, amelyre a dán kormány nem hivatkozott.
(95)
Az SBS azzal érvel, hogy a TV2 csoport különböző részei közötti költségelosztást megfelelően kell értékelni, különösen azért, mert a tematikus csatornák költségei a versenytársakéhoz képest igen alacsonyak. A fő csatorna önállóan működőnek minősült, amelyet megfelelő árképzési normákkal nyereségessé lehet tenni.
(96)
Az SBS azt állítja, hogy a TV2 csoport a 2004-2008 közötti időszakban nyereséges volt, nem tekintve a mostanra megszüntetett veszteséges tevékenységeket - például a TV2 Radio tevékenységét -, illetve a visszafizettetésről szóló bizottsági határozatot. A TV2 mindenesetre például költségcsökkentéssel nyereségessé válhatott.
(97)
Az SBS vitatja továbbá a Dánia által rendelkezésre bocsátott piacelemzést. Az SBS különösen a reklámpiaci kilátásokkal nem ért egyet, mivel 2010-től ennek növekedésére számít (78).
(98)
Az SBS állítása szerint a szerkezetátalakítási tervnek, ha egyáltalán jóváhagyásra kerül, a likviditási problémák kezelését célzó eszközfelszámolás idejére kell korlátozódnia.
(99)
Az SBS azt állítja, hogy a végfelhasználói díjak bevezetésének gyakorlatilag ugyanolyan hatása lesz, mint az előfizetési díjak emelkedésének, és azokat a C-206/06. sz., Essent Netwerk Noord BV üggyel összhangban állami támogatásnak kell minősíteni. Jelentős eltérések észlelhetők a C-345/02. sz. ügytől (Pearle), mert az intézkedés bevezetése kizárólag Dánia és a TV2 kezdeményezésére történt, és mivel a felhasználói díjakat nem a nézők által választott meghatározott célokra különítik el.
(100)
Az SBS hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a végfelhasználói díjakat a szerkezetátalakítási támogatás keretében elemezzék. A végfelhasználói díjak bevezetésére irányuló megállapodás a TV2 és az érintett harmadik felek, például bankok piaci magatartását valószínűleg inkább a szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjától, mint a végfelhasználói díjak bevezetésének időpontjától érinti. Az SBS bírálta továbbá azt, hogy nem állapították meg sem a TV2 által felszámítható végfelhasználói díjak összegét, sem az összeg felhasználására vonatkozó feltételeket. A végfelhasználói díjak kereskedelmi tevékenységek finanszírozására is felhasználhatók.
(101)
Az SBS továbbá azt állítja, hogy a végfelhasználói díjak bevezetése összeegyeztethetetlen a közszolgálat fogalmával. Ez azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítási támogatás csak a felhasználói díjakra vonatkozó tervek elvetése esetén indokolható meg az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján. Az SBS azt is kijelenti, hogy a felhasználói díjak versenyellenes hatásai egyértelműek, és főként, hogy ezek következményeként egyes piaci szereplők el is hagyhatják a piacot, valamint hogy bevezetésük azt is lehetővé teszik a TV2 számára, hogy még agresszívebben folytassanak új tartalmakra irányuló beruházást. Ez különösen azért kedvezőtlen dolog, mert a TV2 kivételesnek minősül abban a tekintetben, hogy erőfölénnyel rendelkezik a reklámpiacon.
(102)
Az SBS úgy véli, hogy kellően szigorú kompenzációs intézkedésekre van szükség. Ezért azt javasolja, hogy a TV2 számára először is nem szabad engedélyezni a felhasználói díjak bevezetését. Másodszor: nyilvános pályázati eljárást kell bevezetni a helyesebb belső elszámolóárak biztosítására a TV2 műsorainak a TV2 leányvállalatai részére történő értékesítésekor. Harmadszor: a TV2 regionális csatornáit át lehetne vinni a Danmarks Radio csatornához, mivel a regionális csatornák jelentős összegű állami támogatásban részesülnek, és mert az előfizetési díjat fizető és fizetős televíziót is fogó háztartások kétszer fizetnének a TV2 regionális csatornáiért. Negyedszer: a TV2-től nemcsak az új kereskedelmi csatornák indítását kell megkövetelni, hanem legalább néhány meglévő csatorna eladását is. Végezetül a TV2-t kötelezni kell arra, hogy a versenytárs piaci szereplők számára tegye lehetővé a hálózatán történő reklámozást.
(103)
Az SBS továbbá javasolja, hogy számos biztosíték bevezetésre is kerüljön sor annak érdekében, hogy a TV2 a támogatást és/vagy a felhasználói díjakat ne használhassa a verseny torzítására. Először is Dánia számára nem szabad lehetővé tenni, hogy diszkriminatív felhasználói díjakat alkalmazzon. Másodszor: a TV2 számára nem szabad engedélyezni, hogy a fő csatornát más csatornákkal egy csomagban szolgáltassa a műsorterjesztési piacon, továbbá a TV2-t kötelezni kell arra, hogy a TV2-t önálló csatornaként szolgáltassa. Harmadszor: meg kell akadályozni, hogy a TV2 a támogatást vagy a felhasználói díjakat a fő csatornától eltérő tevékenységhez használja fel, és hogy dömpingárakat alkalmazzon a reklámpiacon. Negyedszer: a TV2-t kötelezni kell annak vállalására, hogy nem alkalmaz nem átlátható engedményeket.
(104)
A Viasat - különösen a 2008. évi nyereségre rámutatva - azt állítja, hogy a TV2 nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Viasat, többek között a TV2 2009. első félévi nyereségére hivatkozva (amely az előrejelzés szerint 249 millió DKK adózás előtti nyereséget jelent), azt állította, hogy a TV2 a jövőben nyereséges lesz. Az arra vonatkozó későbbi információ ismeretében, hogy a TV2 2009-ben tulajdonképpen veszteséges volt, a Viasat úgy ítéli meg, hogy ezt a csekély veszteséget a reklámpiac 2008-hoz képest tapasztalt, 18,7 %-os általános visszaesésével kell összefüggésbe hozni. Ez azt jelzi, hogy a TV2-nek immár sikerült a költségeit a jelenlegi kereskedelmi és pénzügyi környezethez igazítania. Ami a 2007-es veszteséget illeti: a Viasat rámutat, hogy ez elsősorban a később eladott TV2 Radio társaságnak tudható be. A TV2 forgalma 2008-ban csökkent, azonban a legtöbb vállalkozásé szintén csökkent, és a TV2-nek továbbra is sikerült növelnie adózás előtti nyereségét.
(105)
A Viasat azt állítja, hogy nincs bizonyíték rövid távú cash flow-szükségletre. Ezzel ellentétben a TV2 a közelmúltban jelentős összeget költött új filmek beszerzésére és növelte a költségeit is, ami a Viasat szerint a műsor-összeállításának, általában a játékfilmek területén tapasztalható költségnövekedésnek és a költséges dán játékfilmekbe való túlzott beruházásnak tulajdonítható (79).
(106)
Részletesebben: a Viasat hangsúlyozza, hogy bár a TV2 kamatozó adósságának jelentős része még mindig rövid távú, ez mindaddig nem jelent problémát, amíg a TV2 ezt refinanszírozni tudja. A TV2 pénzügyi költségei 2009-ben 49,2 millió DKK-ról 19 millió DKK-ra csökkentek. A TV2 jelentős pénzeszközöket költött új tartalmak beszerzésére is. Ezen túlmenően a 2006-2008 közötti időszak negatív pénzforgalma elsősorban a szokatlanul nagyszabású befektetési tevékenységeknek volt tulajdonítható, nem pedig a TV2 működési tevékenységeihez kapcsolódó költségeknek. A negatív pénzforgalom tehát a befektetések elhalasztásával vagy csökkentésével megszüntethető lenne. Ugyanígy a TV2 adósságának növekedése azért következett be, mert a 2006-2008 közötti időszakban jelentős befektetéseket hajtott végre.
(107)
A Viasat arra is rámutat, hogy a kamatteher 2008-tól láthatóan csökkent. A Viasat azt is megkérdőjelezi, hogy a TV2 nehezen tud kölcsönhöz jutni, mivel úgy tűnik, hogy a TV2 kizárólag a Danske Banktól próbált kölcsönt szerezni. Ez ráadásul olyankor történt, amikor nehezebb volt kölcsönhöz jutni, mint jelenleg.
(108)
A külső tényezők tekintetében a Viasat egyetért az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő évi 1,02 %-os GDP-növekedésre vonatkozó feltevéssel. A Viasat különösen azt jegyzi meg, hogy a reklámpiac növekedésére vonatkozó PWC-előrejelzések, amelyekre a dán kormány hagyatkozik, jóval óvatosabbak mások előrejelzéseinél, különösen a piacon működő vállalkozások előrejelzéseinél. A Viasat az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben a 2009-2019 közötti időszak tekintetében saját előrejelzést közöl a TV2 csoportra vonatkozóan (az Audon Partners jelentése), amely szerint a TV2 nem kényszerül arra, hogy rövid vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét.
(109)
A közszolgálati csatorna jövedelmezősége tekintetében a Viasat hangsúlyozza, hogy a TV2 csoportot olyan szinergiák alkotják, amelyek lehetetlenné teszik, hogy az egyes tevékenységek jövedelmezőségét külön-külön vizsgálják. A fő csatornát tehát nem szabad önállóan értékelni. Ennek ellenére a TV2 és a tematikus csatornák közötti belső elszámolóárak alkalmazása nem helytálló, mivel az ár jelentősen elmarad a költségtől. A Viasat a jövedelmezőségre vonatkozóan olyan számításokkal szolgál, amelyekben a költségeket a csatornák forgalma szerint osztották fel. A Viasat azt is kijelenti, hogy a tematikus csatornák pénzügyi teljesítménye - a hasonló médiatársaságok teljesítményével összevetve - határozottan arra utal, hogy a TV2 csoportban az egyes szegmensekre vonatkozó jelentéstételt figyelmen kívül kell hagyni. A Viasat végezetül megjegyzi, hogy a TV2 - a sportesemények kivételével - a legvonzóbb műsorait, például a filmdrámákat, a játékfilmeket és a dokumentumfilmeket árverés útján értékesíthette a fő csatorna nyereségének növelése érdekében. A Viasat attól is tart, hogy a támogatást esetleg agresszív piaci magatartáshoz használják fel, és azt állítja, hogy a TV2 korábban a versenytársak túllicitálásával hajtott végre filmdrámasorozatok beszerzésére irányuló beruházásokat, felemelte a TV2 hírműsorainak árait és engedményeket biztosított.
(110)
Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy szükség van támogatásra, a támogatásnak a közvetlen problémára kell irányulnia, azaz inkább a pénzforgalomra, mint a műveletekre. Ez azt jelenti, hogy a TV2 számára nem szabad engedélyezni, hogy fizetős televíziócsatornává váljon, mivel elegendő lenne, ha hitelkeretet hoznának létre számára. Ezen túlmenően a felhasználói díjak bevezetése olyan pénzeszközöket biztosít a TV2 számára, amelyekkel folytatni tudja a visszaélésszerű magatartást a reklámpiacon, és ahhoz vezethet, hogy a versenytársak eltűnnek a piacról. A Viasat azt is kétségbe vonja, hogy a program összhangban van a TV2 általános közszolgáltatási kötelezettségével.
(111)
A Viasat elsősorban a felhasználói díjak versenyellenes hatását hangsúlyozza, ugyanis ezek miatt más piaci szereplők műsorai drágább műsorcsomagokba kerülnek át, és ennek következtében az adott piaci szereplők előfizetési és reklámbevételektől esnek el.
(112)
A Viasat azt állítja továbbá, hogy a javasolt kompenzációs intézkedések tulajdonképpen nem jelentenek áldozatot, mivel egyébként sincs lehetőség további csatornák indítására. A fentiekben foglaltaknak megfelelően a Viasat megjegyzi, hogy a TV2 a legvonzóbb műsorait (a sportesemények kivételével), például a filmdrámákat, a játékfilmeket és a dokumentumfilmeket árverés útján értékesíthette a fő csatorna nyereségének növelése érdekében.
(113)
A Viasat végezetül szintén kijelenti, hogy valószínűtlen, hogy a dán kormány a 106. cikk (2) bekezdésére hivatkozhatna.
(114)
A Boxer azt állítja, hogy a felhasználói díjak bevezetése részben orvosolni fogja a jelenlegi versenyellenes helyzetet, amelyben a Boxer - más platformszolgáltatóktól eltérően - kereskedelmi szempontból nem aknázhatja ki azt, hogy a TV2-t sugározza. A Boxer azt javasolja, hogy a TV2 árképzését politikai vagy versenyhatóságok általi ellenőrzés alá kell vetni.
(115)
A szerkezetátalakítási támogatás tekintetében egyes felek kétségbe vonják, hogy a TV2 nehéz helyzetben van (ASK), és hogy a kompenzációs intézkedések egy telített piacon nem túlságosan enyhék-e (FDA). Néhányan azonban azt állítják, hogy amennyiben a társaság nehéz helyzetben van, mérlegelhető a felhasználói díjak bevezetése (DI, TDC). Egyesek a szerkezetátalakítási időszakot túlságosan hosszúnak tartják (Discovery). Mások azt állítják, hogy amennyiben a TV2 2012-re gazdaságilag stabil társasággá válik, nem szabad engedélyezni, hogy bevezesse a felhasználói díjakat.
(116)
A végfelhasználói díjak kapcsán néhány fél (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) azt állítja, hogy a felhasználói díjak hatására a kis csatornák kiszorulnak a meglévő fizetős televíziócsomagokból, vagy az ügyfeleknek többet kell fizetniük.
(117)
Néhány fél (FDA, TDC) úgy véli, hogy a 25 DKK összegű végfelhasználói díj túlságosan magas. Az FDA emellett úgy véli, hogy e végfelhasználói díjak felszámítása összeegyeztethetetlen a TV2 közszolgálati műsor-szolgáltatói szerepével.
VIII. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK ALAPJÁN TÖRTÉNŐ ÉRTÉKELÉS
1. Az értékelés hatálya
(118)
Ahogyan a Dánia által benyújtott dokumentációból látható, a bejelentett szerkezetátalakítási terv visszavonására nem került sor. Dánia azt állítja, hogy nincs szükség támogatási intézkedésekre, és hogy valamennyi támogatási intézkedés hatályát veszti a szerkezetátalakítási terv - azon belül a végfelhasználói díjak - jóváhagyását követően, és a TV2 nem köteles teljesíteni a társaságot érintő, két korábbi bizottsági vizsgálatból következő további kifizetéseket (80). Másképp fogalmazva a Bizottság még nem kapott feltétel nélküli megerősítést Dániától arra vonatkozóan, hogy ezek az intézkedések már nem képezik a szerkezetátalakítási terv részét, és ennélfogva már nem tartoznak a Bizottság hivatalos vizsgálatának hatálya alá.
(119)
Az egyetlen kivétel a műsorszóró hálózat eladásával kapcsolatban tervezett kezességvállalás, amely nem fog megvalósulni, mivel ez az eladás már megtörtént, és ennélfogva az ügy szempontjából már nem releváns. A Bizottság már nem tekinti ezt az intézkedést bejelentettnek.
(120)
A továbbiakban a Bizottság ezért még mindig a fennmaradó bejelentett intézkedéseket (a kölcsönt, valamint az ideiglenes és a szerkezetátalakítási hitelkeretet), valamint a megmentési célú támogatás engedélyezéséből fakadó, érvényben maradó hitelkeretet értékeli.
2. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállása
(121)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”
(122)
Ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó legyen, léteznie kell olyan, az államnak tulajdonítható támogatási intézkedésnek, amelyet állami forrásból biztosítanak, amely érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és bizonyos vállalkozások szelektív gazdasági előnyben részesítése által torzítja a versenyt a közös piacon. E feltételeknek a szóban forgó intézkedésekre való alkalmazását a Bizottság az alábbiakban vizsgálja.
2.1. Állami források
(123)
Az eredeti, megmentési célú támogatásból és a szerkezetátalakítási terv alapján nyújtott alárendelt kölcsön és ideiglenes hitelkeretek (81) a kormány által a Folketinget megegyezésével Dánia általános költségvetéséből származó pénzeszközöket tartalmaznak, ennélfogva állami forrásokat képeznek.
(124)
Dánia azt állítja, hogy a kamatlábak és a kamatterhek a piacon az egészséges vállalkozásokra alkalmazott kamatlábaknak és kamatterheknek felelnek meg. Azáltal, hogy ugyanazokat a feltételeket alkalmazza egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásra, például a TV2-re, Dánia állami forrásokról mond le. Ennek az az oka, hogy egy magánhitelező figyelembe venné a TV2 pénzügyi nehézségeit, és vagy egyáltalán nem biztosítana kölcsönt vagy hitelkeretet, vagy azokat az egészséges társaságokénál magasabb kamatlábak mellett biztosítaná.
(125)
A Bizottság megállapítja, hogy a TV2 számára a végfelhasználói díjak 2012-től történő felszámítására biztosított jog nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. A magánszektorból származó végfelhasználói díjakat (82) közvetlenül a fogyasztók fizetik a műsorterjesztőnek a TV2 csatorna megtekintéséért járó javadalmazásként. A TV2-nek rendes kereskedelmi tárgyalásokat kell folytatnia a műsorterjesztővel, hogy a csatornája bekerüljön egy-egy digitális csomagba, és elfogadható díjazásban kell megállapodnia. Nincs olyan jogi rendelkezés, amely a műsorterjesztőt arra kényszerítené, hogy a TV2 fő csatornáját felvegye a csomagjába, mivel a dán műsor-szolgáltatási törvény 6. cikkében megállapított, jelenlegi továbbítási kötelezettség a végfelhasználói díjak rendszerének bevezetésekor hatályát veszti. Sem a végfelhasználói díjakat, sem az összegüket nem tartja a kormány állandó ellenőrzés alatt, illetve azok a kormány számára nem hozzáférhetőek (83). A kormány nem vesz részt árrögzítésben, amely a TV2 kereskedelmi döntése, valamint nem szedi be a díjakat a TV2 számára, azokat semmilyen módon nem ellenőrzi, illetve azokról semmilyen módon nem rendelkezik.
(126)
A felhasználói díjak nem feleltethetők meg az előfizetési díj felszámításának, ahogyan azt az SBS állítja. Az SBS azzal érvel, hogy a felhasználói díjak a gyakorlatban ugyanolyan hatással lesznek a háztartásokra, mint az előfizetési díj emelkedése, mivel a műsorterjesztők operatív csomagjai mindig tartalmazni fogják a TV2 Danmark csatornát. Ez a kötelező elem, valamint az a tény, hogy a felhasználói díjak csak jogszabály-módosítással (84) módosíthatók, azokat állami támogatássá minősítené (85). Ebben a tekintetben az SBS a Bíróság Essent Netwerks üggyel (86) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára hivatkozik.
(127)
Az előfizetési díjra vonatkozó korábbi dániai megállapodással ellentétben azonban - amelyet a Bizottság tulajdonképpen állami támogatásnak tekintett (87) - a végfelhasználók jogilag nem kötelesek megfizetni a díjakat, hanem a díjazást önkéntesen vállalt szerződéses megállapodás keretében fizetik meg. A díjakat nem közintézmény szedi be, mint az előfizetési díj esetében, hanem a Boxer magánszektorbeli szereplő és a többi platformon működő magánszektorbeli műsorterjesztő. Az állam nem vesz részt jogérvényesítési eljárásban olyan esetekben, amikor a felhasználók nem fizetik meg a díjakat; ilyenkor a műsorterjesztőnek kellene polgári eljárást indítania a díj megfizettetése érdekében.
(128)
Az a körülmény, hogy a TV2 a Kulturális Minisztérium által kiadott engedély módosítása révén szerez jogosultságot előfizetési díjak felszámítására, nem elegendő annak megállapításához, hogy állami források lennének érintettek. Ebben az esetben nem az állami források elvesztését eredményező állami beavatkozásról van szó. Ebben a tekintetben az SBS-nek az Essent Netwerks ügyre való hivatkozása nem helytálló. A hivatkozott ítélet 73. pontja különbséget tesz az Essent és a Pearle ügy (88) között, mivel kimondja, hogy a szóban forgó díj a hatóságok által meghatározott politika részét képezte. Az ügyek megkülönböztetése érdekében a Bíróság az Essent ügyben a díjnak a jogalkotó általi bevezetésére utal, de nem köti ki, hogy a jogalkotó általi bármely állami beavatkozás automatikusan állami források érintettségéhez vezet. Ez egyértelműen kiderül magából az Essent-ítéletből, mivel az ítélet 74. pontja további különbséget tesz a PreussenElektra ügybeli esettől, amely olyan jogalkotási aktust érintett (és amelyben nem nyert megállapítást állami támogatás érintettsége), amely a villamosenergia-szolgáltatókat arra kötelezte, hogy a szolgáltatási területükön megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát minimáláron vásárolják meg. A Bíróság megállapítja, hogy az Essent ügyben a szóban forgó vállalkozásokat - a PreussenElektra ügybeli (89) helyzettel ellentétben - arra jelölték ki, hogy „állami forrásokat kezeljenek”. A szóban forgó ügyben az állam nem szólítja fel a TV2-t állami források kezelésére. Az engedélymódosítás csak egy kiegészítő bevételforráshoz fűződő, már létező jogot érvényesít (a jogi szabályozásért lásd a dán műsor-szolgáltatási törvény 38a. cikkének (2) bekezdését).
(129)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a végfelhasználói díjak nem járnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatással.
2.2. Szelektív előny
(130)
Az érintett állami források gazdasági előnyt biztosítanak a TV2 számára abban a tekintetben, hogy piaci feltételek mellett ugyanazok a pénzügyi eszközök magasabb hitelfelvételi költséget, illetve magasabb díjakat vonnának maguk után, ha valamely piaci szereplő vállalná, hogy az előirányzott összegben további pénzeszközöket bocsásson a kedvezményezett rendelkezésére. A Dánia által benyújtott bizonyítékok szerint erre egyik piaci szereplő sem volt hajlandó.
2.3. A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás
(131)
Ezek a források lehetővé teszik a TV2 számára, hogy fenntartsa működését a jelenlegi tevékenysége szerinti piacokon. E piacok a műsor-szolgáltatási jogok eladásának és vásárlásának piacát (piacait), a fizetős televíziószolgáltatások piacát (piacait) és a televíziós reklámok dániai piacát foglalják magukban. Az adott piacokon a TV2 más műsorszolgáltatókkal, többek között például az SBS-szel, illetve a Viasattal folytat versenyt. Következésképpen - azáltal, hogy a szóban forgó támogatás előnyben részesíti a TV2-t - torzítja a versenyt vagy a verseny torzításával fenyeget az adott piacokon.
(132)
Az érintett piacok, például a műsor-szolgáltatási jogok vásárlásának és eladásának piaca, valamint a Dániában eladásra szánt, más tagállamokból származó termékek televíziós reklámozásának piaca érinti a tagállamok közötti kereskedelmet (90). Ezen túlmenően a TV2 Danmark A/S néhány versenytársa a csatornáit az Egyesült Királyságból sugározza és/vagy más tagállamokban bejegyzett csoportok leányvállalataként működik, amelyeknek a dán piacon maradással vagy az ottani tevékenységük bővítésével kapcsolatos döntését befolyásolhatja a tervezett támogatás. A szóban forgó állami támogatás ezért érinti a tagállamok közötti kereskedelem rendszerét, vagy fennáll a veszélye, hogy érinti azt.
(133)
Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, a szerkezetátalakítási támogatási csomagot értékelni kell a belső piaccal való összeegyeztethetősége szempontjából.
3. Felfüggesztési kötelezettség
(134)
Dánia betartotta a 659/1999/EK tanácsi rendelet (91) 3. cikkében említett felfüggesztési kötelezettséget, mivel a szerkezetátalakítási terv szerinti támogatási intézkedéseket bejelentette, de eddig nem hajtotta végre. A megmentési célú támogatás végrehajtását a 2008. augusztus 4-i bizottsági határozat engedélyezte.
4. Az állami támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal
4.1. Jogalap
(135)
Az intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján történik, az iránymutatással összefüggésben. Az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének a szóban forgó intézkedésekre történő alkalmazása a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozása tekintetében nem képezi elemzés tárgyát. Noha a TV2 pénzügyi nehézségei főként a közszolgálati csatorna szolgáltatásából és a stabil bevételforrásokat biztosító üzleti modell hiányából fakadnak, az állami támogatási intézkedések nem korlátozódnak a közszolgálat ellátására, hanem a TV2-re mint csoportra - többek között annak kereskedelmi tevékenységeire is - irányulnak. Ezen túlmenően, a dán hatóságok nem szolgáltak részletes érvekkel arra vonatkozóan, hogy az állami támogatási intézkedések az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján összeegyeztethetők a belső piaccal, és a Bizottság nem kapott elegendő olyan információt, amely lehetővé tenné számára, hogy elvégezze az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelést a műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel (92) összefüggésben.
(136)
Az iránymutatás rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások a szerkezetátalakítási terv elkészítéséig vagy akut likviditási válság kezelése érdekében ideiglenes támogatásként megmentési célú támogatásban részesüljenek. Az iránymutatás 26. pontja szerint a támogatás megszűnésének határidejét addig hosszabbítják meg, míg a Bizottság döntést hoz a tervről. Az a körülmény, hogy a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret a TV2 esetében még mindig érvényben van, összhangban van ezzel a kikötéssel, mivel a TV2 a határidőn belül nyújtotta be szerkezetátalakítási tervét.
(137)
A szerkezetátalakítási támogatásnak megvalósítható, koherens és távlati tervre kell épülnie, amely a vállalkozás hosszú távú életképességét ésszerű időtartamon belül helyreállítja. A szerkezetátalakítás rendszerint az alábbi elemeket foglalja magában: a társaság valamennyi működési szempontjának szerkezetátalakítása, a vállalkozás tevékenységeinek átszervezése és ésszerűsítése, ideértve a veszteséges tevékenységtől való visszavonulást és a pénzügyi szerkezetátalakítást is. A szerkezetátalakítási műveletek, amennyiben azok állami támogatásban részesülnek, azonban nem korlátozódhatnak a korábbi veszteségek kiegyenlítésére az okok kezelése nélkül. Ezen túlmenően a szerkezetátalakítást legalább részben a társaság saját forrásaiból kell finanszírozni. Végezetül kompenzációs intézkedéseket kell elfogadni a támogatás torzító hatásainak minimálisra csökkentése érdekében. A Bizottság a továbbiakban ezeknek a feltételeknek a teljesülését vizsgálja.
4.2. Támogathatóság - nehéz helyzetben lévő vállalkozás
(138)
Az iránymutatás 9. pontja szerint egy vállalkozás akkor nehéz helyzetben lévő, ha az képtelen - akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei által biztosított források révén - arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy feladja üzleti tevékenységét. Az iránymutatás 11. pontja említést tesz bizonyos olyan feltételekről, amelyek szerint egy vállalat a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető. A 11. pont a következőképpen rendelkezik: „Egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás mindenesetre csak akkor jogosult támogatásra, ha igazolni lehet, hogy képtelen saját erejéből, illetve a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezők által biztosított források bevonásával talpra állni.”
(139)
A Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv bejelentése idején a TV2 ilyen nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. Ez kiderül a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban feltüntetett, de még inkább az e határozat (36)-(42) preambulumbekezdésében bemutatott számadatokból, amelyeket később, 2010 januárjában nyújtottak be, és amelyek a társaságot úgy jellemzik, hogy az veszteséges, csökkennek a piaci részesedései, növekszik az adóssága és különösen negatív pénzforgalommal rendelkezik a csökkenő reklámbevételek, a rossz befektetések és a növekvő kamatterhek miatt. Noha később kiderült, hogy a társaság 2008-ban valójában nyereséges volt, ahogyan azt a versenytársak becsülték (a 2008. március végi becslés még mindig […] DKK […] jelzett), ez a nyereség csekély volt, és önmagában nem módosítja azt a megállapítást, hogy a társaság nem folytathatta műveleteit külső finanszírozás nélkül. A társaságnak rövid távú és bármikor visszavonható magánhitelkeretek álltak rendelkezésére. A társaságnak olyan akut likviditási szükséglete volt, amelyet saját forrásaiból nem tudott kielégíteni.
(140)
Külső finanszírozáshoz sem tudott hozzájutni. Fennállt annak a veszélye, hogy a rövid távú hiteleket visszavonják. Ahogyan az eljárás megindításáról szóló határozat már kimondta, a TV2 legjelentősebb finanszírozó bankja, a(z) […] 2008-ban a kölcsönének és a hitelkereteinek csökkentését kérte. A TV2 problémái mellett, amelyek még az odensei saját telephelyén alapított jelzálogot is magukban foglalták, Dánia bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy más bankok is elutasították, hogy hosszú távú kölcsönt nyújtsanak a TV2-nek (lásd e határozat (44) és azt követő preambulumbekezdéseit). A bankok rámutattak a TV2 reklámbevételeken alapuló, ciklikus jövedelemáramlásának gyenge pontjaira, és ezt a jövedelemáramlást üzleti modellként fenntarthatatlannak tekintették. A folyamatban lévő jogi ügyek fokozták a problémákat. Ennek következtében a TV2 finanszírozása egyre inkább a rövid távú kötelezettségek irányába mozdult el, és így sérülékennyé vált. Másképp fogalmazva, a TV2 az iránymutatás 11. pontja értelmében hitelezői forrásokból megszerezhető pénzeszközökkel nem volt képes talpra állni.
(141)
Ezeket a megállapításokat a versenytársak által benyújtott észrevételek nem vonják kétségbe. A teljesség kedvéért meg kell említeni, hogy az iránymutatás nem írja elő, hogy a társaság ténylegesen fizetésképtelenségi eljárás alatt álljon. Ezzel ellentétben a támogatás - szigorú feltételek mellett - pontosan ennek megelőzése érdekében nyújtható.
(142)
A versenytársak azon érveit illetően, hogy a TV2 nyereséges társaság vagy nyereségessé válhat, a TV2 fent említett eredményei azt mutatják, hogy a társaság 2008-ban nyereséget realizált, a Viasat becslésével ellentétben azonban 2009-ben 27 millió DKK vesztesége volt, amely jelentősen eltért a Viasat 249 millió DKK nyereségre vonatkozó előrejelzésétől. Becslések szerint a 2010. évi nyereség is jóval alacsonyabb a Viasat feltevésénél. A Bizottság nem talált hibát a TV2 és tanácsadója, a PWC által használt módszerekben (lásd még e határozat (41) preambulumbekezdését).
(143)
Ami a Viasat által benyújtott és az Audon Partners által a TV2 hitelminősítésére vonatkozóan készített tanulmányt (93) illeti, amely szerint a TV2 hitelhez juthatott volna, a bankok reakciói valójában mást mutatnak. Az elemzés továbbá kizárólag olyan számadatokon és feltevéseken alapul, amelyeket nem ellenőriztek a TV2-nél. Egyes számadatok elrugaszkodnak a valóságtól, ahogyan az a 2009-re és 2010-re vonatkozó számadatokból látható. Maga a jelentés hangsúlyozza, hogy ez nem mindenre kiterjedő elemzés (mivel nyilvánvaló okok miatt nem jött létre kapcsolatfelvétel a TV2-vel), és ennélfogva az alkalmazott modellnek megvannak a korlátai (94).
(144)
Az, hogy a társaság jóval kevesebb összeget hívott le a megmentési célú hitelkeretből, mint amennyit lehívhatott volna, nem jelenti azt, hogy nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Abszurd döntés lenne a megmentési célú és a szerkezetátalakítási támogatás kedvezményezettjét kizárni a támogatásra való jogosultságból, ha a szerkezetátalakítási tervben előirányzott költségmegtakarítási és egyéb intézkedések később sikeresnek bizonyulnak és segítséget nyújtanak a társaságnak ahhoz, hogy túlnyomórészt a saját forrásaiból kezelje a finanszírozási problémáit. Ennek eredményeként azonban előfordulhat, hogy egy adott időpontban a folyamatban lévő állami támogatás már nem szükséges; ezt a határozat az alábbiakban tárgyalja (lásd a (149) preambulumbekezdést). Mindenesetre a hitelkeretet mindig úgy alakították ki, hogy ahhoz a társaság csak igazolt szükséglet esetén jusson hozzá. Ez a támogatás minimális szinten tartása érdekében történt így, és a TV2 arra törekvő magatartása, hogy a szerkezetátalakítási folyamatot a lehető legtöbb saját forrással valósítsa meg, összhangban áll ezzel a követelménnyel.
(145)
Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a Viasat és az SBS számos, arra vonatkozó állítása, hogy a TV2 gyenge pénzügyi helyzetét helytelen vezetői döntésekkel, illetve rossz befektetésekkel önmaga idézte elő, a támogathatósága szempontjából irreleváns az iránymutatás értelmében, amely nem követeli meg a támogatás kedvezményezettje problémáinak megindokolását, hanem csak annak kiderítésére törekszik, hogy a támogatás kedvezményezettje valóban nehéz helyzetben lévő vállalkozás-e.
(146)
Ebben a tekintetben a versenytársak is azt állították, hogy a TV2 problémái túlnyomórészt a közszolgálati csatorna működéséből fakadnak, és hogy a belső költségek és a belső elszámolóárak kiigazítása orvosolhatja ezt a helyzetet. A Bizottság azonban nem tekinti ezt az érvet helytállónak abban a helyzetben, amelyben maga a csoport a támogatás kedvezményezettje, ideértve annak kereskedelmi műveleteit is. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a TV2 a közszolgálati és egyéb tevékenységekről elkülönült és ellenőrzött elszámolásokat vezet, továbbá a belső elszámolóárakra vonatkozóan olyan egyszerű, átlátható, teljes körűen dokumentált és ellenőrzött politikával rendelkezik, amely arra törekszik, hogy - belső elszámolóárak alapján, piaci feltételek mellett - pontos képet adjon a különböző tevékenységekről.
(147)
A külső tényezők tekintetében a Viasat egyetért az 1,02 %-os GDP-növekedésre vonatkozó feltevéssel. A reklámpiac alakulása tekintetében a felek egyetértenek abban, hogy a TV2 reklámbevételei 2008-ban 19 %-kal csökkentek. A Viasat és az SBS azonban nem megfelelően értelmezi a reklámpiac jövőbeli alakulására vonatkozóan Dánia által közölt előrejelzést. Értelmezésükkel ellentétben Dánia nem azt prognosztizálta, hogy a reklámpiac a 2009-2013 közötti időszakban évente 10 %-kal csökken, hanem csupán azt jelentette ki, hogy becslése szerint a reklámpiac feltehetőleg […].
(148)
Azon érv tekintetében, hogy a TV2 pénzügyi helyzetére vonatkozó értékelésnek ki kellett volna térnie a regionális műsorszolgáltató állomásoknak biztosított előfizetési díjakra, a Bizottság megállapítja, hogy az előfizetési díjak a regionális műsorszolgáltatók műsorkészítését finanszírozzák és csak ezzel összefüggésben relevánsak. Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 regionális állomásai függetlenek a TV2-től és a dán műsor-szolgáltatási törvény értelmében saját közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartoznak, amelyek teljesítéséhez engedélyhez kötött finanszírozásban részesülnek. Az SBS azon érve tekintetében, miszerint a nézők kétszer fizetnek a műsorért, hangsúlyozni kell, hogy az egyik fizetés - a TV2 fő csatornájáért fizetett előfizetési díj - az ügyfél választásának eredménye, és megállapítást nyert, hogy nem jár állami támogatással. A fentiekben mindenesetre bemutatásra került, hogy a TV2 - mint csoport - akut finanszírozási szükségletekkel küzdő, nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, mivel bankoktól nem tudott külső finanszírozáshoz jutni. Ez az adott műsorok sugárzására vonatkozó kötelezettségéből fakadó lehetséges előnyökre is vonatkozott.
(149)
A TV2 nehéz helyzete azonban a műsorszóró adatátviteli hálózat eladásával megváltozott. A műsorszóró hálózat eladásából befolyt bevételből a TV2 vissza tudta fizetni adósságának egy részét, és a pénzügyi kilátásai jóval kedvezőbbek lettek, ahogyan az e határozat (62)-(64) preambulumbekezdésében szereplő számadatokból is látható. A reklámpiaci tendenciák is kedvezőbbé váltak (95). A TV2 vissza tudta fizetni a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretből lehívott államkölcsönét. A folyamatban lévő állami támogatási ügyek kimenetelétől és a szerkezetátalakítási terv jóváhagyásától függően a TV2 arra számít, hogy 2012 januárjáig - az előfizetési díjak bevezetéséig - elegendő finanszírozással rendelkezik (96).
(150)
Ezen új helyzetre való tekintettel a Bizottság nem állapítja meg, hogy a TV2 még jelenleg is nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinthető. Ezért e határozat jóváhagyásán túl nincs szükség támogatási intézkedésre, és a szerkezetátalakítási tervben szereplő, bejelentett, meg nem valósított kölcsönt és hitelkeretet hatályon kívül kell helyezni. Ugyanezen okból a megmentési célú támogatásról hozott határozat szerinti, meglévő támogatási keretet is meg kell szüntetni.
4.3. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(151)
Az iránymutatás 34. pontja értelmében a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelynek ésszerű időn belül helyre kell állítania a társaság életképességét. A szerkezetátalakítási terv szerint a társaság nehézségeihez vezető körülményeket a nyereséget végül nem hozó új tevékenységek, valamint az egyre kevésbé jövedelmező közszolgálati csatorna okozták. A Bizottság álláspontja szerint a szerkezetátalakítási terv megfelelően tárgyalja ezeket a kérdéseket.
(152)
A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási terv olyan pénzügyi és működési szerkezetátalakítási intézkedéseket ír elő, amelyek a módosított üzleti modellel együtt lehetővé fogják tenni, hogy a társaság megálljon a saját lábán. Ebben a tekintetben a Bizottság először is azt jegyzi meg, hogy a szerkezetátalakítási tervben az eszközök eladására vonatkozó követelmény a műsorszóró hálózat sikeres eladását eredményezte, ami elegendő pénzeszközt biztosított a TV2 számára az adósságai visszafizetéséhez. A TV2 2010. október 4-én a megmentési célú keretből lehívott támogatást is visszafizette. Maga a társaság azt állítja, hogy immár elegendő eszközzel rendelkezik a végfelhasználói díjak bevezetéséig tartó időszak áthidalásához (97). A költségmegtakarítás formájában biztosított egyéb intézkedések is hozzájárulnak a vállalkozás hosszú távú életképességéhez (lásd a fenti (47) és (48) preambulumbekezdést).
(153)
A társaság megszünteti a veszteséges tevékenységeket is; 2008-ban a veszteséges rádióüzemeltetést eladta az SBS csoportnak.
(154)
A társaság likviditási szükségleteit eredményező strukturális problémái várhatóan azzal oldódnak meg, hogy 2012 januárjától előfizetési díjakat számíthat fel. A közszolgálati csatorna jövedelmezőségének hiánya annak tudható be, hogy egyetlen ciklikus és a gazdasági környezetre érzékeny jövedelemforrásra - a reklámbevételekre - támaszkodik. Ezt a bankok reakciói is igazolják, amelyek a reklámpiaci tendenciákkal és a TV2 jövedelemszerzési képességével kapcsolatos aggodalmaik miatt nem voltak hajlandóak finanszírozást nyújtani. Az új üzleti modell stabilabb jövedelembázist biztosít a TV2 számára, mivel fő csatornájának megtekintéséért előfizetési díjat számíthat fel. A TV2 előrejelzése szerint a végfelhasználói díjakból 2012-ben […] millió DKK kiegészítő jövedelme származhat. Ugyanezen előrejelzés szerint a 2012. évben a csoport […]. A Bizottság megjegyzi, hogy a vállalatot a […] mellett a végfelhasználói díjak formájában befolyó, második jövedelemforrás a társaságot a ciklikus tevékenységek hullámvölgyeire is kevésbé érzékennyé teszi. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljes fordulat megvalósítására irányuló intézkedések magából a szerkezetátalakítási tervből, nem pedig külső tényezőkből fakadnak.
(155)
A szerkezetátalakítási terv 2012. december 31-ig tartó, eredetileg bejelentett időtartama csaknem négy év. Azért választották ezt az időszakot, mert a dán kormány úgy vélte, hogy egy új üzleti modell bevezetésével és annak első gyakorlati tapasztalataival a bankok ismét hajlandóak lesznek pénzt hitelezni a TV2-nek, azaz úgy vélték, hogy ez az időszak kellően hosszú a tapasztalatok összegyűjtéséhez. Tekintettel azonban arra, hogy e határozat elfogadásával valamennyi támogatás hatályát veszti (lásd fent), a dán kormány jelenleg úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási időszaknak az összes támogatási intézkedés hatályon kívül helyezésekor meg kell szűnnie.
(156)
A Bizottságnak más az álláspontja. Az iránymutatás szerint a szerkezetátalakításnak a társaság hosszú távú életképességét is vissza kell állítania. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási időszak addig tart, amíg a társaság végre nem hajtotta az összes szerkezetátalakítási intézkedést, biztosítva a hosszú távú életképességet. Noha e határozat elfogadásakor valamennyi támogatási intézkedés azonnali hatállyal megszűnik, a TV2 hosszú távú életképességének helyreállítása jelenleg addig nem garantált, amíg a TV2 továbbra sem rendelkezik fenntartható üzleti modellel. Ilyen üzleti modell csak a végfelhasználói díjak bevezetésével jön létre. A végfelhasználói díjak bevezetése a TV2 pénzügyi nehézségeinek legkomolyabb okát is közvetlenül kezelő, legfontosabb szerkezetátalakítási intézkedés. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási időszak 2012. december 31-én ér véget, vagy akkor, amikor a TV2 a végfelhasználó számára előfizetési díjat tud felszámítani, amennyiben erre 2012. december 31. előtt kerül sor. Jelenleg úgy tűnik, hogy a TV2 csak akkor jogosult törvényesen arra, hogy felhasználói díjakat számítson fel, ha engedélyét módosítják (noha a jelenlegi dán műsor-szolgáltatási törvény már rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a TV2 végfelhasználói díjakat számítson fel, a jelenlegi engedély ezt nem teszi lehetővé).
4.4. Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése
(157)
Az iránymutatás 38. pontja szerint annak érdekében, hogy a kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat a lehető legkisebbre csökkentsék és a pozitív hatások meghaladják ezeket, kompenzációs intézkedéseket kell hozni. Ezen intézkedések magukban foglalhatják az eszközöktől való megfosztást, a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentését. Az iránymutatás 40. pontja szerint az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival és a vállalkozás relatív piaci jelentőségével.
(158)
Az új csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalás (azaz a piaci jelenlét korlátozása) elvileg kompenzációs intézkedésnek tekinthető, mivel kizárja, hogy a TV2 új ügyfelekért versenyezzen, és ennélfogva kedvez a versenytársainak. Az új kereskedelmi csatornák indítása azért lenne kedvező a TV2 számára, mert a csatornák finanszírozása nem ciklikus előfizetési díjakon alapuló, egyenletes jövedelemforrásból történne, és mert az előfizetési díjak biztosítanák a csoport számára a szükséges jövedelmet, részben ellensúlyozva a közszolgálati csatorna negatív eredményét. A szerkezetátalakítási tervben ismertetett piacelemzés szerint a fizetős televíziók piaca nő (98). A TV2 versenytársai azonban azzal érvelnek, hogy az új kereskedelmi csatornák indításának lehetősége egyébként sem állt fenn a TV2 számára, mivel a piac telített volt.
(159)
Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 versenytársai maguk indítottak csatornákat 2009-ben (az SBS elindította a 6erene csatornát, a Canal Digital sportcsatornát fog indítani, a Viasat 2009. március 23-án indított csatornát, a TV4 csoport pedig 2009 júliusában elindította a Canal 9 csatornát).
(160)
Dánia azt is megerősítette, hogy a szerkezetátalakítás miatt a TV2 rádiócsatornákat sem indíthat majd (99). Ez a kötelezettségvállalás kifejezetten lényeges abban a tekintetben, hogy az új FM4 rádiócsatorna működési engedélyére hamarosan pályázati eljárást írnak ki. Dánia eredetileg kifejezésre juttatta, hogy TV2-nek érdeke fűződik az e pályázaton való lehetséges részvételéhez, később azonban megerősítette, hogy - a szerkezetátalakítási terv folyamatban lévő, Bizottság általi vizsgálatára tekintettel - erre az ajánlatra nem kerül sor annak ellenére, hogy erre irányuló tervek már készültek. Másképp fogalmazva, a versenytársak állításával ellentétben bebizonyosodott, hogy az új csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalásnak valóban van értelme, és az a társaság számára áldozatot jelent. A Bizottság ezt a kötelezettségvállalást fontosnak tekinti az iránymutatás 45. pontja tekintetében, amely szerint a támogatás nem fordítható olyan új beruházás finanszírozására, amely nem elengedhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállításához.
(161)
A Bizottság emellett a javasolt kompenzációs intézkedéseket a támogatási intézkedések torzító hatásaival arányosnak tekinti. Hangsúlyozandó, hogy e határozat elfogadásakor mindezek az intézkedések megszűnnek. Ebben a tekintetben a Bizottság rámutat, hogy eddig a bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések egyikét sem hajtották végre, illetve a jövőben sem fogják végrehajtani. Ahogyan a (150) és az azt követő preambulumbekezdésekből látható, e határozat elfogadásakor a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret is hatályát veszti. Ez azt jelenti, hogy a társaság a jövőben nem részesül állami támogatásban. A megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretből azonban ténylegesen csupán kevés kifizetést folyósítottak (a rendelkezésre álló 1 000 millió DKK-ból 223 millió DKK-t hívtak le). A támogatás jelentős részét valójában megmentési célú támogatásként hívták le (2008 végéig, azaz a hat hónapos megmentési időszak során 223 millió DKK-ból 208 millió DKK-t hívtak le), és a hitelkeretből ténylegesen lehívott valamennyi pénzeszközt már visszafizették az államnak. A hitelkeretből - 223 millió DKK-ból - ténylegesen lehívott összeg sem túlzottan magas a TV2 2008. évi forgalmát tekintve ([…] %). Ennek ismeretében a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy további kompenzációs intézkedéseket kérjen Dániától és a támogatás kedvezményezettjétől. A Bizottság ezért nem ítél szükségesnek további kompenzációs intézkedéseket, amint azt a versenytársak javasolják.
(162)
A Bizottság azonban nem ért egyet Dánia azon javaslatával, hogy a kötelezettségvállalásnak az összes támogatási intézkedés megszűnésekor meg kell szűnnie (100). Először is Dánia hosszabb - 2012. december 31-ig tartó - szerkezetátalakítási időszakot állapított meg. Másodszor az iránymutatás egyetlen rendelkezése sem köti ki, hogy a kompenzációs intézkedés időtartamának meg kell egyeznie a folyamatban lévő támogatási intézkedések fennállásával. Harmadszor a szerkezetátalakítási terv azon a feltevésen alapul, hogy a társaság csak akkor jut külső finanszírozáshoz, amikor 2012-ben bevezeti a végfelhasználói díjakat, és csak ekkor fog helyreállni a hosszú távú életképessége. Maga Dánia azzal érvel, hogy amíg a közszolgálati csatornára vonatkozóan nincs érvényben stabilabb üzleti modell, a likviditási hiány pótlásához szükség lenne a támogatási intézkedésekre, többek között a még mindig érvényben lévő megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretre. A megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretnek tehát az volt a szerepe, hogy fenntartsa a társaság működését egy új üzleti modell alkalmazásának kezdetéig. Ilyen körülmények között a Bizottság szerint a kompenzációs intézkedésre vonatkozó kötelezettségvállalás sem a támogatás megszűnésekor, sem e határozat időpontjától nem szűnhet meg. A Bizottság azonban megvalósíthatónak tartja, hogy az új csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettség korábbi időpontban megszűnhet, mint a szerkezetátalakítási terv időszakának vége (2012. december 31.), mégpedig a végfelhasználói díjak bevezetésekor (az engedély módosítása révén), és amikor a TV2 azokat felszámíthatja.
4.5. A minimumra korlátozódó támogatás
(163)
Az iránymutatás 43. pontja szerint a támogatás összegét és intenzitását szigorúan a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. E rendelkezés mögött az az elgondolás áll, hogy a társaság a szerkezetátalakítás lezárulásakor nem rendelkezik agresszív piaci magatartáshoz használható likviditási többlettel. A kedvezményezettek várhatóan jelentős mértékben hozzájárulnak a szerkezetátalakítási tervhez a saját forrásaikból, például a vállalkozás túléléséhez nem elengedhetetlen eszközök eladásával. Ennek a hozzájárulásnak valósnak kell lennie, és nem tartalmazhat várható jövőbeli nyereséget, például pénzforgalmat. A lehető legmagasabbnak, nagyvállalkozások esetében legalább 50 %-nak kell lennie. A Bizottság a TV2-t az iránymutatás értelmében nagyvállalkozásnak tekinti.
(164)
A Bizottság nem ért egyet a dán kormánnyal abban, hogy bármely költség, különösen a költségmegtakarítási intézkedések automatikusan szerkezetátalakítási intézkedésnek minősülnek. Előfordulhat, hogy a társaságoknak a költségmegtakarítás során kiadásaik merülnek fel. Az ezen ügyben Dánia által ismertetett költségmegtakarítás önmagában nem jelent szerkezetátalakítási költséget. Dánia átadta a „klasszikus” szerkezetátalakítási költségek jegyzékét, amelyek összege […] millió DKK, és amelyek magukban foglalják az átviteli hálózat eladásához kapcsolódó átviteli költségeket ([…] millió DKK), az új üzleti modellre való áttéréshez kapcsolódó költségeket ([…]-[…] millió DKK), valamint a szerződések megszüntetéséhez kapcsolódó személyzeti költségeket, illetve a jogi és a tanácsadási díjakat ([…] millió DKK). A Bizottság elfogadja ezeket a költségeket szerkezetátalakítási költségekként.
(165)
A Bizottság ügykezelési gyakorlata szerint a szerkezetátalakítási költségek magukban foglalják a vállalkozás életképességének helyreállítása kapcsán felmerülő összes rendkívüli költséget, de nem foglalják magukban a szerkezetátalakítási időszakban felmerülő szabályos működési költségeket. Ebben az ügyben azonban egy társaság arra irányuló likviditási szükségletéről van szó, hogy egy új, fenntartható üzleti modell érvénybelépéséig tartó átmeneti időszakot hidaljon át. A fentiekben foglaltaknak megfelelően a TV2-nek valódi finanszírozási szükséglete volt, mivel nem volt hozzáférése külső finanszírozáshoz. Ebben a különleges helyzetben, amely a társaság stabilabb üzleti tervre való áttéréséig tisztán pénzügyi szerkezetátalakítással járt, a Bizottság ezt a finanszírozási szükségletet szerkezetátalakítási költségként is el tudja fogadni. A pénzügyi hiány fedezéséhez a szükséges ideiglenes tartalékot a megmentési célú támogatásról hozott határozatban foglalt hitelkeret (1 000 millió DKK) biztosította. Ez a hitelkeret azonban csak átmenetileg állt rendelkezésre, és kizárólag akkor lehetett hozzáférni, ha a TV2 külső könyvvizsgáló által igazolt finanszírozási szükségletet tudott bizonyítani. A TV2 végül nem hívott le sok hitelt a hitelkeretből (mindössze annak […] %-át). Ezen túlmenően a hitel jelentős részét ([…] millió DKK-t) a megmentési célú támogatásról hozott bizottsági határozat hatálya alá tartozó időszakban, azaz a szerkezetátalakítási terv benyújtása előtti hat hónapos megmentési időszakban hívta le.
(166)
A TV2 a fenti szerkezetátalakítási költségekhez eszközök eladásával, a műsorszóró hálózat 640 millió DKK-ért történő eladásával, valamint az odensei telephelyén alapított jelzálog útján, 80 millió DKK külső finanszírozással járult hozzá. A 720 millió DKK összegű hozzájárulás jóval túllépi a nagyvállalkozásokra vonatkozó 50 %-os küszöböt. A fentiekben foglaltaknak megfelelően a TV2 a hálózat eladásából befolyt bevételeket adósságának csökkentéséhez használta fel. Az így elköltött pénz más célokra nem használható fel. Ezen túlmenően, ahogyan a fentiekből kiderül, e határozat időpontjától valamennyi támogatási intézkedés megszűnik, és nem kerül sor a szerkezetátalakítási terv alapján bejelentett új támogatási intézkedések bevezetésére (lásd e határozat (150) preambulumbekezdését). Ezért az iránymutatás 45. pontja értelmében nem áll fenn a társaságban maradó, a szükséges mértéket túllépő támogatás veszélye.
4.6. Egyéb feltételek
(167)
Az iránymutatás 46. pontja szerint a Bizottság további intézkedéseket kérhet a tagállamtól annak biztosításához, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(168)
A Bizottság tudomásul veszi a hivatalos vizsgálat során Dánia által előterjesztett érveket, valamint a támogatás kedvezményezettje által az igazoló dokumentumokban kifejezésre juttatott törekvést, miszerint a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie, hogy a TV2 a hozzá hasonló társaságokkal párhuzamosan használja ki az üzleti lehetőségeket és előfizetési díjakat számítson fel. Dánia és a TV2 továbbá rámutat arra, hogy a TV2 jelenleg magas sajáttőke-tartalékára - amely a versenytársakénál jóval magasabb (alacsonyabb) szolvenciamutatókat (és nettó kamatozó adósságot) eredményez - csak a folyamatban lévő állami támogatási ügyek és az üzleti modell bizonytalanságai miatt van szükség. A TV2 és Dánia is általános hajlandóságot mutat arra, hogy a tőkeszerkezetet újra összhangba hozza a TV2-höz hasonló társaságokéval az állami támogatásokra irányuló vizsgálatok lezárulását követően.
(169)
A Bizottság a maga részéről nem lát okot arra, hogy az üzleti modell és a folyamatban lévő jogi ügyek rendezését követően a TV2 tőkeszerkezete eltérjen a hozzá hasonló társaságokétól. A (mesterségesen) magas saját tőkén alapuló tőkeszerkezet azért előnyös a társaság számára, mert az később viszonylag alacsony kamatláb mellett lesz képes finanszírozást vonzani. Ugyanilyen fontos, hogy a TV2-nek olyan szintre kell visszaállítania a tőkeszerkezetét, amely biztosítja, hogy a verseny ne torzuljon. A Bizottság azt szeretné, ha a TV2 úgy térne vissza a rendes tőkeszerkezethez, hogy inkább az állam felé teljesít osztalékfizetést, mintsem úgy, hogy adósságfinanszírozással, agresszív módon növeli a mérlegét.
4.7. Monitoring és éves beszámoló
(170)
Dánia az iránymutatás 49. és 50. pontjával összhangban kötelezettséget vállalt arra, hogy legkésőbb a támogatás jóváhagyását követő hat hónapon belül beszámolókat nyújt be a Bizottságnak.
4.8. Trösztellenes kérdések
(171)
A Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 egyik versenytársa trösztellenes panaszt nyújtott be a végfelhasználói díjak tervezett bevezetésével kapcsolatban. A Bizottság tisztában van azzal, hogy valamely támogatásnak a Szerződés - állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseitől eltérő - konkrét rendelkezéseivel ellentétes bizonyos vonatkozásai olyan szervesen kapcsolódhatnak a támogatás tárgyához, hogy azokat nem lehet külön-külön értékelni (101). A Bíróság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási szabályok alkalmazásának kötelezően a Szerződés más rendelkezéseivel összhangban kell történnie, és ennek biztosítására annál is inkább szükség van, ha az említett rendelkezések szintén a torzulásmentes verseny megvalósítására irányulnak. A Bíróság ítélkezési gyakorlata azonban elismeri, hogy az állami támogatási és a trösztellenes eljárások egymástól független eljárások, azokra egyedi szabályok irányadóak. A Bíróság a következőket mondta ki: „valamely állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó határozat meghozatalakor a Bizottságnak nem kötelessége megvárni az [1.] rendelet értelmében párhuzamosan indított eljárás kimenetelét azt követően, hogy - a helyzet gazdasági elemzése alapján és a tényállás értékelésében elkövetett nyilvánvaló hiba nélkül - arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás kedvezményezettje nem sérti meg [az EUMSZ 101. és 102.] cikkét” (102). A trösztellenes ügyet ezért a Bizottságnak nem kell hivatalosan lezárnia ahhoz, hogy határozatot hozzon az állami támogatási ügyben.
(172)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a jelenlegi ügyben a trösztellenes panasz oka nem maga a támogatás (a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret), hanem a szerkezetátalakítási terv másik eleme (a végfelhasználói díjak). A végfelhasználói díjak bevezetésére 2012 elején, azaz a támogatási hitelkeret hatályon kívül helyezését követően, a TV2 engedélyében szereplő feltételek módosítása útján kerül sor. Figyelembe kell venni azt is, hogy a támogatás jelentős részét tulajdonképpen a megmentési időszakban hívták le, és azt a megmentési célú támogatásról hozott, 2008. augusztus 4-i bizottsági határozat engedélyezte, továbbá azt, hogy e határozat hatálybalépésekor valamennyi támogatás hatályát veszti.
(173)
Ha ebben az eljárásban a trösztellenes panaszt vagy a harmadik felek észrevételeit is a TV2 fizetős televíziócsatornává válása elleni panasznak kell tekinteni, elegendő azt kijelenteni, hogy a fő csatornáért fizetendő felhasználói díjak bevezetése önmagában nem jelentheti a trösztellenes jogszabályok megsértését. A TV2 fő csatornájának fizetős televíziócsatornává válásakor ezt azt fogja eredményezni, hogy a csatorna a fizetős televíziók piacára lép. A TV2 fő csatornájának piacra lépése nagy valószínűséggel csak az adott piacon működő versenytársakat fogja érinteni, és például azt fogja eredményezni, hogy egyes szereplők kilépnek az adott piacról (kivonják fizetős televíziós csomagjaikat) vagy csökkenteniük kell az áraikat. Ezek a hatások azonban egy életképes versenytárs piacra lépésének normális hatásai. Tehát önmagában az a körülmény, hogy felhasználói díjak bevezetésre kerül sor, és hogy ennek következtében fokozódni fog a verseny, nem ellentétes az EUMSZ 102. és 106. cikkével.
(174)
A panaszos, valamint a harmadik felek észrevételeiben szereplő néhány más versenytárs is azzal érvel, hogy a „TV2 Alene” kártya bevezetése versenyellenes hatásokkal jár, és a műsorterjesztőnek, a Boxernek kedvez. Röviden: a „TV2 Alene” modell azt jelentette, hogy az ügyfelek ingyenesen foghatják a TV2-t, ha nem vásárolnak más fizetős televíziós szolgáltatásokat. A panaszos szerint a „TV2 Alene” kártya tehát - a TV2 versenytársainak rovására - visszatartó hatást gyakorolna a fizetős televízió vásárlását tervező ügyfelekre. Mivel Dánia visszavonta a javasolt „TV2 Alene” kártyát, az arra vonatkozó érvek, miszerint megsértette volna a trösztellenes szabályokat, nem relevánsak és ezért nincsenek kihatással a szerkezetátalakítási terv jogszerűségére.
(175)
Ami néhány versenytárs azon félelmeit illeti, hogy a támogatás esetlegesen agresszív piaci magatartás folytatásához használható fel, a Bizottság rámutat arra, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy maga a támogatás az EUMSZ egyéb rendelkezéseinek megsértésével járna, vagy a hatására a TV2 automatikusan versenyellenes magatartást folytatna.
(176)
A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett szerkezetátalakítási terv összhangban van az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, a Bizottság megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásával összefüggésben, az alábbi feltételekre figyelemmel.
(177)
Mivel a társaság a műsorszóró hálózat eladását követően jobb pénzügyi helyzetbe került, a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő támogatási intézkedéseket (kölcsönt és hitelkeretet) nem kell végrehajtani, és hogy az érvényben lévő (az N 287/08 számú ügyben hozott, 2008. augusztus 4-i bizottsági határozatban engedélyezett) hitelkeretet e határozat időpontjától azonnali hatállyal hatályon kívül kell helyezni. A Bizottság megjegyzi, hogy a műsorszóró hálózat eladására vonatkozóan eredetileg bejelentett kezességvállalás már nem releváns, mivel a hálózat eladása a kezességvállalás nélkül valósult meg.
(178)
A Bizottság tudomásul veszi továbbá Dánia azon kötelezettségvállalását, hogy az új műsorszolgáltató csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kompenzációs intézkedés rádió- és televíziócsatornákra egyaránt vonatkozik. Ennek az intézkedésnek 2012. december 31-ig kell hatályban maradnia, vagy ha a támogatás kedvezményezettje ezen időpont előtt felszámíthat végfelhasználói díjakat, a végfelhasználói díjak bevezetéséig kell hatályban maradnia. A végfelhasználói díjak bevezetése azt az időpontot jelenti, amikor a TV2 törvényesen jogosult ilyen díjazást kérni.
(179)
A Bizottság tudomásul veszi Dánia arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy független pénzügyi szakértőt bíz meg azzal, hogy hasonlítsa össze a TV2 tőkeszerkezetét más médiatársaságokéval, és ha az jelentősen eltér a megfelelő kontrollcsoport mediánjától vagy átlagától, Dánia kiigazítja a tőkeszerkezetet. Amennyiben érdemi indokok merülnek fel a tőkekiigazítás ellen, a dán kormány bejelentheti a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv módosítását,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009. február 4-én bejelentett szerkezetátalakítási terv, valamint a 2., 3. és 4. cikkben meghatározott feltételek teljes körű betartására figyelemmel, a Dánia által a TV2 javára biztosított és a Bizottság által a 2008. augusztus 4-i határozatban szerkezetátalakítási támogatásként engedélyezett hitelkeret összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
E határozat időpontjától a Dánia által a TV2 javára biztosított és a Bizottság által a 2008. augusztus 4-i határozatban engedélyezett megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretet hatályon kívül kell helyezni. A Dánia által 2009. február 4-én bejelentett többi támogatási intézkedés egyike sem hajtható végre.
3. cikk
A Dánia által javasolt kompenzációs intézkedés, amely megtiltja a TV2 számára, hogy új televíziós vagy rádiós műsorszolgáltató csatornákat indítson, a bejelentett szerkezetátalakítási időszak végéig, 2012. december 31-ig hatályban marad. Ha azonban a TV2 ezen időpont előtt engedélyt kap arra, hogy előfizetési díjakat (végfelhasználói díjakat) számítson fel, az új rádiós vagy televíziós műsorszolgáltató csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettség attól az időponttól hatályát veszti.
4. cikk
A dán kormány 2012 végén vagy 2013 elején független pénzügyi szakértőt bíz meg a TV2 tőkeszerkezetére vonatkozó elemzés lebonyolításával, amelynek során összehasonlítják azt más megfelelő médiatársaságok tőkeszerkezetével. Ha a TV2 tőkeszerkezete jelentősen eltér a megfelelő kontrollcsoport mediánjától vagy átlagától, a dán kormány a 2013 áprilisában tartandó közgyűlésen az említett eltérés orvoslása érdekében kiigazítja a tőkeszerkezetet.
5. cikk
Dánia az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.
6. cikk
Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 20-án.