ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky
(2012/343/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. ZAHÁJENÍ
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 19. dubna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“), pokud jde o dovoz určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 7. března 2011 podala společnost Solae Europe S.A. („dále jen žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin v Unii (3). Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny veškeré ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
(6)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1225/2009 uvažovalo o výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Ohledně výběru vzorku vyvážejících výrobců byly konzultovány i orgány ČLR.
2.1 VÝBĚR VZORKU VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ
(7)
Požadované informace pro výběr vzorku v příslušných lhůtách poskytlo a spolupráci nabídlo dvacet vyvážejících výrobců. Objem prodeje v EU, jejž tito vyvážející výrobci (případně jejich skupiny) oznámili, představoval přibližně 90 % dotčeného dovozu během období šetření. Spolupráce byla tudíž považována za vysokou.
(8)
Vzhledem k velkému počtu (skupin) vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců bude nutné provádět výběr vzorku.
(9)
Komise vybrala v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Takto vybraný vzorek původně sestával ze dvou skupin společností ve spojení představujících mimo jiné pět jednotlivých výrobců a 40 % až 50 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do EU během období šetření. Po získání určitých indicií, že tyto dvě skupiny by se možná měly považovat za jediný subjekt pro účely uložení antidumpingového cla (viz 41. bod odůvodnění), byl vzorek rozšířen zahrnutím třetí skupiny vyvážejících výrobců, což představuje 45 % až 60 % čínského dovozu. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise původní výběr vzorku i jeho pozdější rozšíření projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Dva vyvážející výrobci ve spojení vznesli námitky k rozšíření vzorku, přičemž tvrdili, že pokud by vzorek měl být rozšířen, pak by oni lépe splňovali podmínky na zařazení do vzorku jako třetí skupina vyvážejících výrobců. Je třeba zdůraznit, že v souladu s ustanoveními čl. 17 odst. 1 základního nařízení navrhovaný nový vzorek sestával ze tří skupin vyvážejících výrobců s největším objemem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření. Kromě toho objem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření od obou výrobců ve spojení, kteří tvrdili, že by měli být vybráni do třetí skupiny, byl velmi malý, přičemž představoval méně než 10 % příslušného objemu vybrané třetí skupiny. Proto bylo potvrzeno, že reprezentativnost rozšířeného vzorku byla nejlepší při rozšíření na navrhované tři skupiny. Žádné další námitky nebyly obdrženy.
2.2 VÝBĚR VZORKU DOVOZCŮ
(10)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, je třeba provést výběr vzorku.
(11)
Se zařazením do vzorku souhlasilo sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení, podílejících se 20 % na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie. Do vzorku byli vybráni tři dovozci představující přibližně 17 % celkového dovozu z ČLR a téměř 90 % dovozu spolupracujících dovozců. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení dostaly dotčené strany možnost, aby se vyjádřily k výběru vzorku. Žádné námitky nebyly obdrženy. Jeden z dovozců zařazených do vzorku přerušil svou spolupráci a neposkytl odpověď na dotazník.
2.3 ODPOVĚDI NA DOTAZNÍK A OVĚŘOVÁNÍ
(12)
Aby bylo skupinám vyvážejících výrobců v ČLR zařazeným do vzorku, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. V této souvislosti lze zmínit, že dvě skupiny společností zařazených do vzorku požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zatímco zbývající skupina společností zařazených do vzorku požádala o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(13)
Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení byly zaslány rovněž vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku (jejich skupinám), kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování, žadateli a dalšímu známému výrobci v Unii, dovozcům zařazeným do vzorku a všem známým uživatelům.
(15)
Po vyžádání informací od výrobců v možných srovnatelných zemích Brazílii, Izraeli a ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) byly zaslány dotazníky rovněž výrobcům, kteří nabídli spolupráci, v Brazílii a Izraeli pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství (viz níže 60. až 64. bod odůvodnění).
(16)
Úplné odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v ČLR, od jednoho brazilského výrobce, jednoho izraelského výrobce, jednoho výrobce v Unii (s jedním výrobním zařízením v Belgii a jedním v Dánsku), od dvou (ze tří) dovozců zařazených do vzorku a čtyř uživatelů v EU. Další brazilský výrobce předložil neúplnou odpověď.
(17)
Kromě toho byly obdrženy žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku (dále jen „žadatel A“) a od jedné skupiny vyvážejících výrobců ve spojení nezařazených do vzorku (společně dále jako „žadatel B“) (4). Po analýze informací, jež předložily strany zařazené do vzorku, jakož i žádostí zahrnujících řádně vyplněné dotazníky bylo shledáno, že počet (skupin) vyvážejících výrobců, kteří mají být prošetřeni v samotném vzorku, je tak vysoký, že další individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Žadatelům bylo tudíž sděleno, že jejich žádosti o individuální zjišťování byly zamítnuty.
(18)
Žadatel B zpochybnil toto rozhodnutí nezohlednit jeho žádost o individuální zjišťování. Namítal, že podle nedávného výkladu Orgánu WTO pro řešení sporů ve věci týkající se spojovacích prostředků (5) by toto zamítnutí bylo v rozporu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a s čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody. Za druhé by takové zamítnutí bylo v rozporu se základní zásadou proporcionality.
(19)
Pokud jde o první argument, čl. 17 odst. 3 základního nařízení, jakož i čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody výslovně připouštějí, aby prošetřující orgán nebral v úvahu žádosti o individuální zjišťování, je-li počet vývozců a/nebo výrobců tak vysoký, že by takovéto zjišťování bylo neproveditelné. Zpráva Odvolacího orgánu WTO ve věci týkající se spojovacích prostředků objasnila, že včasné žádosti o individuální zjišťování by měly být „zpravidla“ akceptovány, pokud by to neznamenalo „příliš velké zatížení“ (6). V tomto případě by ověření odpovědí na dotazníky a odpovědí na formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství žadatelů o individuální zjišťování znamenalo šetření na místě v jedné společnosti (žadatel A) a dvou dalších společnostech (těch, které jsou součástí žadatele B). Během těchto šetření na místě by bylo třeba ověřit soulad s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. c), jakož i vykazovanou strukturu, náklady (včetně výrobních nákladů a nákupů), prodej a ziskovost všech těchto subjektů. Vzhledem k velkému počtu subjektů, které již byly v rámci vzorku přezkoumány, by zahrnutí dalšího žadatele skutečně znamenalo příliš velké zatížení a vážně by ohrozilo včasné ukončení šetření. Rozhodnutí nepřijmout tyto žádosti o individuální zjišťování je proto oprávněné a není v rozporu se zásadou proporcionality.
(20)
Žadatel B poté, co byl informován, že individuální zjišťování by představovalo příliš velké zatížení, později navrhl, aby byla jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stažena, pokud bude dohodnuto její přezkoumání v rámci individuálního zacházení. Jelikož tvrdil, že během období šetření uskutečnil pouze jednu malou vývozní transakci a již nebude žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, argumentoval, že Komise nebude muset provést inspekce na místě v ČLR ke zjištění dumpingu a že bude stačit, aby při ověřování odpovědi na dotazník žadatele v EU ověřila onu jednu vývozní transakci. Na tomto základě vývozce tvrdil, že přiznání individuálního zjišťování nebude představovat zátěž.
(21)
Pokud by však individuální zjišťování bylo přiznáno, byla by inspekce na místě u žadatele B nezbytná, protože bez inspekce na místě v ČLR u obou výrobců v této skupině by nemohla být vyloučena existence jiného prodeje do EU během období šetření. Tato inspekce by vzhledem k velikosti vzorku s třemi velkými skupinami společností byla nepřiměřeně zatěžující. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(22)
Rozhodnutí nepřijmout žádosti o individuální zacházení bylo zachováno. S ohledem na výše uvedené důvody bylo s konečnou platností rozhodnuto, že žádostem o individuální zjišťování nelze vyhovět, jelikož by při šetření znamenaly příliš velké zatížení a bránily by včasnému ukončení šetření.
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Dezhou
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Shenxian, Qingdao, Yucheng
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Liaocheng, Qingdao
b)
Výrobce v Unii:
-
Solae Europe, s výrobními zařízeními v:
-
Belgii, Ieper (Solae Belgium) a
-
Dánsku, Aarhus (Solae Denmark)
c)
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo
3. OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. ZJIŠTĚNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI
(25)
V prozatímní fázi se mělo za to, že uložení prozatímních opatření by nebylo vhodné zejména s ohledem na potřebu dále analyzovat příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. NÁSLEDNÝ POSTUP
(26)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o neuložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(27)
Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Kromě inspekcí uvedených výše ve 23. bodě odůvodnění byla uskutečněna další inspekce v prostorách společnosti Kerry v Bristolu ve Spojeném království, jednoho z dovozců a uživatelů sójových bílkovin, kteří při šetření spolupracovali.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(28)
Dotčený výrobek byl definován v oznámení o zahájení řízení jako výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 od 1. ledna 2012) a ex 3504 00 90.
(29)
V rámci výše uvedené definice výrobku lze rozlišit dvě hlavní skupiny výrobků: i) sójové bílkovinné koncentráty (dále jen „koncentráty“, včetně jednoduchých/základních koncentrátů a dále zpracovávaných koncentrátů), u nichž činí obsah bílkovin více než 65 %, avšak méně než 90 %; a ii) izolované sójové bílkoviny („izoláty“), u nichž činí obsah bílkovin 90 % nebo více.
(30)
Bylo rovněž konstatováno, že zatímco jednoduchý koncentrát je poměrně základním produktem s nízkou přidanou hodnotou, izoláty a dále zpracovávané koncentráty vyžadují podstatně více zpracování, a proto se jedná o produkty s vyšší přidanou hodnotou.
(31)
Výše uvedená definice výrobku zahrnuje rovněž jednoduché (dále nezpracovávané) koncentráty určené pro krmiva. Ty v posuzovaném období v EU vyráběl jeden závod žadatele se sídlem ve Francii a další společnost, ADM, se sídlem v Nizozemsku.
(32)
Po zveřejnění prozatímních zjištění žadatel požádal o změnu rozsahu definice výrobku odstraněním koncentrátů používaných pro krmiva. Žadatel vznesl námitky vůči přístupu navrženému v pozatímním dokumentu a tvrdil, že vyloučení údajů vztahujících se k francouzskému závodu, jenž byl uzavřen v roce 2009 (tj. v polovině posuzovaného období), vedlo k nesouladu ve zbývajících údajích (se stále zahrnutými údaji o ADM). Údaje o prodeji a podílu výrobců výrobku, který je předmětem šetření, na trhu EU byly tudíž uměle nadsazeny.
(33)
Žadatel tvrdil, že vzhledem k poměrně stabilní poptávce převzal některé dodávky zajišťované francouzským závodem společnosti Solae před jeho uzavřením v roce 2009 jeho konkurent v EU, společnost ADM. Odhlédnutí od údajů vztahujících se k francouzskému závodu proto vedlo k zavádějícímu srovnání údajů za rok 2008, kdy společnost ADM měla pouze menší podíl na trhu s koncentráty určenými pro krmiva, s údaji za období šetření, kdy společnost AMD měla na uvedeném trhu mnohem větší podíl.
(34)
Žadatel zejména poskytl informace o technických a chemických rozdílech mezi koncentráty určenými pro krmiva na jedné straně a ostatními koncentráty a izoláty na straně druhé. Pro tyto podskupiny se rovněž používají různé distribuční kanály. Kromě toho koncentráty určené pro krmiva jsou zařazeny do jiného kódu KN než ostatní koncentráty (pro potraviny) a izoláty.
(35)
Na základě tvrzení žadatele jeden vývozce nesouhlasil s žádostí o omezení rozsahu definice výrobku. Tento vývozce si však žádost špatně vyložil a měl za to, že žádostí se měly vyloučit veškeré sójové bílkovinné koncentráty, zatímco ve skutečnosti se žádost vztahuje pouze na jednoduché sójové bílkovinné koncentráty určené pro krmiva. Vývozce navíc neuvedl žádné konkrétní důvody, proč by žádost měla být neodůvodněná.
(36)
Je třeba rovněž poznamenat, že na základě údajů shromážděných během šetření představuje dovoz sójových bílkovinných koncentrátů určených pro krmiva méně než 1 % celkového čínského dovozu výrobku, který je předmětem šetření (dle původní definice), do Unie.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a zejména k jasným technickým a chemickým rozdílům a rozdílům souvisejícím s trhem se považuje za vhodné omezit rozsah definice výrobku vyloučením jednoduchých sójových bílkovinných koncentrátů používaných k výživě zvířat. V důsledku toho jsou dotčeným výrobkem výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin s výjimkou přípravků používaných k výživě zvířat a obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 a ex 3504 00 90.
(38)
Dotčený výrobek se používá hlavně v potravinářském průmyslu v masných přípravcích a v masových náhražkách. Mezi další potravinářská využití patří využití v salátových dresincích, polévkách, nápojích v prášku, energetických tyčinkách, náhražkách sušeného mléka, zmrazených dezertech, šlehaných polevách, kojenecké výživě, pečivu, snídaňových cereáliích, těstovinách atd. Vzhledem ke svým funkčním vlastnostem má dotčený výrobek také některá specifická použití při výrobě lepidel, asfaltů, pryskyřic, čisticích prostředků, kosmetiky, inkoustů, usně, nátěrů, prostředků k povrchové úpravě papíru, pesticidů/fungicidů, plastů, polyesterů a textilních vláken.
(39)
I přes některé rozdíly v možném konečném využití mají různé typy dotčeného výrobku, koncentráty a izoláty, všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(40)
Dotčený výrobek a určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Brazílii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. VZTAH MEZI SKUPINOU SINOGLORY A SKUPINOU GUSHEN
(41)
Mezi vyvážející výrobce zařazené do vzorku patřily společnost Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Crown“), Gushen Biological Technology Group Co. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Gushen“), a Sinoglory Health Food Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Sinoglory“). V rané fázi šetření se uvažovalo o tom, že skupina Gushen a skupina Sinoglory by mohly být považovány za vývozce ve spojení. V návaznosti na vysvětlení, jež poskytli dotčení vývozci, však bylo nakonec rozhodnuto, že skupina Gushen a skupina Sinoglory budou pro účely tohoto šetření považovány za samostatné subjekty.
2. ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(43)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu;
2)
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5)
převod měn se provádí podle tržních kurzů.
(44)
O zacházení jako v tržním hospodářství žádala skupina Crown i skupina Sinoglory.
(45)
U skupiny Crown i u skupiny Sinoglory si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(46)
Šetřením se zjistilo, že obě skupiny nesplňují požadavky kritérií stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro to, aby jim mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Společnosti z obou skupin nesplnily zejména kritéria 1, 2, a 3.
(48)
V případě jedné skupiny jeden výrobce ze skupiny nesplnil kritérium 1 z důvodu existence povinnosti prodávat všechny své výrobky na mezinárodním trhu. I když společnost tvrdila, že toto ustanovení není závazné, společnost ve skutečnosti nikdy neprodávala na domácím trhu (s výjimkou menšího prodeje v roce 2007). Pokud jde o kritérium 2, u obou výrobců ve skupině bylo zjištěno několik účetních problémů. Jedna ze společností ve skupině kromě toho nepředložila žádný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna ze společností ve skupině dále pronajímala část svých pozemků bez jakéhokoliv záznamu o příjmech z pronájmu ve svých účtech, neboť k těmto platbám nebyly vydány žádné faktury nebo doklady o zaplacení. Když se přestěhovala do nového výrobního závodu a část jejího zařízení přestala být užívána, nebyl uskutečněn žádný test na snížení hodnoty. A když jedna ze společností ve skupině koupila nový pozemek, obdržela vládní transfer, který se měl použít jako odškodnění pro obyvatele, kteří se museli odstěhovat. Tato platba však nebyla použita k uvedenému účelu, nýbrž ke snížení nákladů spojených s právem k užívání pozemku. Pokud jde o kritérium 3, dva výrobci ve skupině získávali výměnou suroviny od společného dodavatele bez řádné dokumentace nebo záznamů na základě velmi neformálních ujednání bez jakékoli úpravy pro rozdíly v cenách nebo poplatcích: to představuje formu barterového obchodu. Kromě toho jeden výrobce mohl využívat pozemek patřící jeho většinovému akcionáři bez jakékoli platby několik let. Podle této společnosti to bylo možné, protože související práva k užívání pozemku získala mateřská společnost za velmi nízkou cenu v rámci své privatizace.
(49)
Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina znovu zopakovala dřívější tvrzení, podle kterého jeden ze dvou výrobců by neměl být právně považován ve spojení se zbytkem skupiny. Nicméně pokud jde o toto tvrzení, zjistilo se, že tito dva výrobci uskutečňovali koordinovanou obchodní a průmyslovou strategii společně se zbývající částí skupiny, včetně praktik barterového obchodu, jak bylo uvedeno výše ve 48. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(50)
Skupina rovněž tvrdila, že omezení prodeje pro jednoho z jejích výrobců bylo zmíněno pouze v jejích stanovách a nikoli v obchodní licenci nebo osvědčení o schválení. Podle společnosti proto omezení nebylo závazné. Dále se objevilo tvrzení, že společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla výrobní nebo obchodní společností, ale spíše platebním zprostředkovatelem, a že skupina vyvinula maximální úsilí, aby poskytla všechny dostupné informace.
(51)
Jak bylo však uvedeno výše, dotyčný výrobce jasně splňoval kritéria omezení prodeje. Navíc stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají ke schválení orgánům při založení společnosti, a proto je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Pokud jde o společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, zjistilo se, že tato společnost byla skutečně v určitých aspektech zapojena do prodeje dotčeného výrobku na vývoz, a proto měla předložit formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Obě tvrzení proto byla odmítnuta.
(52)
V případě druhé skupiny se na jednoho z vyvážejících výrobců rovněž vztahovalo omezení prodeje, přičemž 70 % jeho výroby mělo být určeno na vývoz, a proto nebylo splněno kritérium 1. Pokud jde o kritérium 2, byla zjištěna řada problémů týkajících se odpisů aktiv a změn v účetních pravidlech. Pokud jde o kritérium 3, hodnota dvou pozemků v účetnictví jedné ze společností se výrazně liší a má se za to, že nákupem pozemku za cenu zjevně nižší, než je jeho tržní hodnota, společnost obdržela skrytou dotaci. Navíc jiná společnost ve skupině měla prospěch z bezplatného pronájmu pozemku na jeden rok a nabyla práva k užívání pozemku za cenu nižší, než je tržní hodnota. Kromě toho nebyla v poznámkách k účetní závěrce uvedena řada záruk uvnitř skupiny, což je v rozporu se standardem IAS 24.
(53)
Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina tvrdila, že prodej uskutečňovaný těmito dvěma výrobci de facto nepodléhal žádným omezením prodeje. Podle společností byla skutečnost, že příslušný objem jejich vývozu byl v souladu s omezeními v jejich stanovách, pouze důsledkem rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu se sójovými bílkovinami. Zdůrazňovaly, že tato omezující ustanovení byla odstraněna z těchto textů krátce po uplynutí období šetření. Kromě toho, pokud jde o kritérium 2, skupina tvrdila, že nehledě na drobnější účetní chyby plně splňovala čínské obecně uznávané účetní zásady, jež je povinna uplatňovat spíše než mezinárodní účetní standard (IAS). Pokud jde o práva k užívání pozemku, skupina tvrdila, že rozdíly v hodnotě dvou pozemků byly způsobeny náklady na vyrovnání jednoho ze dvou pozemků. Rovněž bylo zdůrazněno, že bezplatný pronájem jiného pozemku byl zapříčiněn některými administrativními průtahy před tím, než bylo možné skutečně nabýt práv k užívání pozemku, a že v každém případě hodnota osvobození byla v porovnání s provozními výnosy společnosti nevýznamná.
(54)
Pokud jde o kritérium 1, stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají příslušným orgánům a schvalují při založení společnosti. Má se za to, že příčinou skutečnosti, že společnost splňovala omezení prodeje, je požadavek se touto povinností řídit, a je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Kromě toho je třeba zdůraznit, že odstranění omezení ze stanov proběhlo po skončení období šetření, a pro toto šetření je tudíž irelevantní. Pokud jde o kritérium 2, bylo zřejmé, že přesnost a spolehlivost záznamů nelze potvrdit. Účetní záznamy společnosti by kromě toho měly být podrobeny auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy, což nebylo možné během inspekce potvrdit. Pokud jde o kritérium 3, v průběhu inspekce na místě nemohly být předloženy žádné důkazy, které by podložily náklady na vyrovnání dotyčného pozemku. Nezávisle na podaných vysvětleních zůstává skutečností, že jedna ze společností měla v průběhu určitého období v bezplatném nájmu své pozemky, a proto měla prospěch z dotace. Připomínky tudíž nebyly takové povahy, aby změnily zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tato zjištění se potvrzují.
3. INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(56)
O individuální zacházení žádala pouze skupina Gushen. Tato žádost byla prošetřena a nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnost nesplňovala výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že skupině Gushen lze přiznat individuální zacházení.
(57)
Bylo rovněž vypracováno hodnocení pro skupiny Crown a Sinoglory, jelikož těmto společnostem nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. V obou případech nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnosti nesplňovaly výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že oběma skupinám společností lze přiznat individuální zacházení.
(58)
Po poskytnutí konečných informací žadatel vyjádřil nesouhlas s přiznáním individuálního zacházení skupinám vývozců zařazeným do vzorku. Avšak vzhledem k neuložení opatření nebylo nutné další zkoumání.
4. BĚŽNÁ HODNOTA
(59)
Jak je vysvětleno v 46. bodě odůvodnění, zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno oběma skupinám zařazeným do vzorku, které o ně požádaly. Třetí skupina zařazená do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nežádala. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení běžná hodnota pro všechny skupiny stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
a) Srovnatelná země
(60)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise svůj úmysl použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(61)
Byla předložena řada připomínek a jako alternativa byly navrženy další země, konkrétně Brazílie a Izrael. Hlavní argument proti USA jako srovnatelné zemi byla skutečnost, že v USA by se dotčený výrobek mohl vyrábět z geneticky modifikovaných sójových bobů, zatímco v ČLR by tomu tak nebylo. Použití geneticky modifikovaných sójových bobů by potenciálně mohlo vést k tomu, že by výrobek používali různí uživatelé a/nebo odvětví zpracovatelského průmyslu. Jeden vyvážející výrobce rovněž uvedl, že dceřiná společnost žadatele v USA by měla dominantní postavení na trhu USA, což by vedlo k nadsazení prodejních cen na domácím trhu.
(62)
S ohledem na tyto připomínky se Komise snažila navázat spolupráci se všemi známými výrobci dotčeného výrobku v Brazílii, Izraeli a USA, přičemž jim položila řadu klíčových otázek týkajících se jejich výroby, prodeje a místních trhů a požádala je, zda by v případě, že by jejich země byla vybrána jako srovnatelná země, byli ochotni poskytnout podrobnější informace o svých nákladech a cenách. Odpověděli pouze jeden výrobce v USA a dva brazilští výrobci, kteří poskytli požadované informace a nabídli další spolupráci. Později předložil úplnou odpověď na dotazník rovněž jeden izraelský výrobce. Komise se rovněž snažila získat informace o výše uvedených a dalších potenciálních trzích jinými prostředky.
(63)
Takto získané informace byly pečlivě analyzovány. Bylo potvrzeno, že výrobky z USA se na rozdíl od dotčeného výrobku z ČLR, Brazílie, nebo Izraele vyrábějí převážně z geneticky modifikovaných sójových bobů. Nemohly však být vyvozeny žádné závěry, pokud jde o vliv tohoto rozdílu v hlavních surovinách na vlastnosti výrobku a jeho použití, na náklady nebo cenu. Kromě toho, ačkoli se na brazilském trhu uplatňovalo 14 % dovozní clo, byl v Brazílii zaznamenán významný objem dovozu dotčeného výrobku, který konkuroval místně vyráběnému výrobku. Ve skutečnosti na dva brazilské výrobce, kteří nabídli spolupráci, připadaly zhruba tři čtvrtiny spotřeby v Brazílii, zatímco se zdálo, že trh USA zřetelně ovládají dva velmi velcí domácí výrobci, z nichž pouze jeden nabídl spolupráci. Proto se zdálo, že i přes větší celkovou velikost trhu USA byly v Brazílii silnější podmínky hospodářské soutěže se dvěma velkými domácími výrobci a významným dovozem. Kromě toho se celkově zdálo, že objem domácího prodeje spolupracujících brazilských výrobců dosahuje řádově stejného rozsahu jako objem prodeje do EU od čínských výrobců zařazených do vzorku a srovnatelné škály výrobků. Zjistilo se též, že brazilský domácí trh je značně větší než izraelský.
(64)
Na základě výše uvedených skutečností byla Brazílie vybrána jako srovnatelná země. Tento výběr se potvrzuje.
b) Určení běžné hodnoty
(65)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi. V případě, že jednotlivé typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země nebyly prodány v běžném obchodním styku, nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(66)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.
5. VÝVOZNÍ CENA
(67)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v ČLR. Vývozní cena tedy byla ve všech případech stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
(68)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.
6. SROVNÁNÍ
(69)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy o slevy z cen, náklady na dopravu, pojištění, nakládku, manipulační a vedlejší náklady, náklady na balení, úvěrové náklady a nepřímé daně byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
7. DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(70)
Konečná dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Pro každou ze tří spolupracujících skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty ve srovnatelné zemi s váženým průměrem vývozní ceny.
(72)
Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku bylo dumpingové rozpětí vypočteno jako průměr tří skupin společností zařazených do vzorku.
(73)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření (s tím, že spolupracující společnosti představovaly téměř 90 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření) bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u skupin společností zařazených do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Skupina Crown
59,4 %
Skupina Gushen
55,8 %
Skupina Sinoglory
67,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
61,3 %
Ostatní společnosti
67,0 %
D. ÚJMA
1. ÚVODNÍ POZNÁMKY
(75)
Po revizi definice výrobku (vyloučení koncentrátů určených pro krmiva) se jedna společnost - ADM, se sídlem v Nizozemsku, jejíž výroba je omezena na koncentráty určené pro krmiva - již nepovažuje za součást výrobního odvětví Unie. V důsledku toho během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii pouze žadatel (společnost Solae). Společnost Solae má v současné době dva výrobní provozy v EU - jeden v Belgii, kde se vyrábí izolované sójové bílkoviny (izoláty), a druhý v Dánsku, kde se vyrábí sójové bílkovinné koncentráty (základní sójové bílkovinné koncentráty a dále zpracovávané koncentráty s vyšší hodnotou, pro které základní sójové bílkovinné koncentráty slouží jako meziprodukt). Další výrobní provoz společnosti Solae nacházející se ve Francii ve městě Boudreaux, který se zabýval výrobou a uváděním na trh pouze jednoduchých koncentrátů určených pro krmiva, byl uzavřen začátkem roku 2009.
(76)
Pokud jde o výrobu v EU, z šetření vyplynulo, že výrobní proces společnosti Solae je založen výhradně na dohodě o poplatcích za zpracování, kterou společnost uzavřela se svou švýcarskou mateřskou společností Solae Europe. Podle této dohody zpracovávají společnosti Solae Belgium a Solae Denmark suroviny poskytnuté společností Solae Europe za poplatek. Po celou dobu procesu společnost Solae Europe zůstává jediným vlastníkem surovin, meziproduktů a konečných výrobků.
(77)
Vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává mateřská společnost, jsou ujednání o poplatcích za zpracování po právní stránce odlišná od jiných možných ujednání o výrobě. Ve stávajícím případě však přidaná hodnota vytvořená uvedenými společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty také odráží technologické a kapitálové investice založené v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.
(78)
Je rovněž třeba poznamenat, že operace zpracování za poplatek v EU představují „poslední podstatné zpracování“ a jako takové dodávají výrobkům původ v EU.
(79)
V důsledku výše uvedených skutečností se proto dospělo k závěru, že hospodářská činnost, jako je činnost uskutečňovaná společností Solae Belgium a Solae Denmark v EU, by mohla být potenciálně ohrožena dumpingovými praktikami, a mohla by si tak zasluhovat ochranu bez ohledu na právní povahu této činnosti (ujednání o poplatcích za zpracování nebo jiné ujednání o výrobě). S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(80)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jeden vývozce uvedl, že společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, nejsou způsobilé jako výrobci v Unii a nemají žádný vliv na antidumpingová šetření. Vývozce tvrdil, že vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává společnost Solae Europe registrovaná ve Švýcarsku (tj. mimo EU), nelze společnosti Solae Belgium a Solae Denmark považovat za výrobce v Unii, kteří by si mohli zasluhovat ochranu před dumpingovými praktikami.
(81)
Vývozce poukázal na skutečnost, že v předchozích případech, například v případě, jenž se týkal dovozu plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR (7), se orgány rozhodly vyloučit dvě čínské společnosti ze vzorku vyvážejících výrobců, neboť tyto společnosti samy nevyráběly velké množství deklarovaných vyvážených výrobků, ale ve skutečnosti je pouze zpracovávaly pro jiné vyvážející výrobce.
(82)
Je třeba poznamenat, že situace, o kterou se vývozce opírá, není srovnatelná se situací v daném případě. Za prvé, čínské společnosti ve výše uvedeném případě týkajícím se plastových pytlů a sáčků měly vlastní výrobu (bez ujednání o poplatcích za zpracování) (avšak prodej vlastních výrobků vyráběných společnostmi byl příliš malý na to, aby společnosti byly zahrnuty do vzorku), zatímco za současné situace společnosti Solae Belgium a Solae Denmark fungují výhradně na základě ujednání o poplatcích.
(83)
Kromě toho zatímco společnosti Solae Belgium a Solae Denmark jsou plně vlastněné společností Solae Europe, šetření týkající se čínských společností vyloučených ze vzorku nezjistila žádný vlastnický vztah s jinými vyvážejícími výrobci, pro které tyto společnosti zpracovávaly výrobky.
(84)
Vývozce se ve svém tvrzení rovněž odvolává na jiné minulé šetření, konkrétně na šetření, jež se týká dovozu glycinu pocházejícího z ČLR (8), ve kterém Komise považovala některé čínské společnosti za obchodníky spíš než za výrobce, jelikož činnost, kterou tyto společnosti vyvíjely, nebylo možné posuzovat jako výrobu.
(85)
V této souvislosti je třeba uvést, že případ týkající se glycinu ani nepodporuje argument vývozce, protože v uvedeném případě vyvážející čínské společnosti jednoduše uskutečňovaly některé zušlechťovací operace, kterými se neměnilo chemické složení nebo fyzikální vlastnosti posuzovaného výrobku. To je zcela odlišná situace, jež se liší od daného případu, kdy se operacemi prováděnými společnostmi v EU přeměňují sójové boby nebo sójové vločky v sójové bílkoviny, přičemž nejen že se mění chemické složení nebo fyzikální vlastnosti suroviny, ale rovněž se přidává značná hodnota konečnému výrobku.
(86)
Vývozce také tvrdil, že ve středu rozhodovacího procesu pro celou výrobu založenou na ujednání o poplatcích za zpracování v Unii je výhradně společnost mimo EU a že celý osud společností, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, závisí zcela a výlučně na jejich švýcarské mateřské společnosti. Vývozce dále uvedl, že v jiném případě, jenž se týkal dovozu vinylacetátu pocházejícího z USA (9), Komise vyloučila výrobce v EU z definice výrobního odvětví Unie kvůli jeho vztahu se společností v cílené zemi.
(87)
Jiná strana rovněž uvedla, že při analýze otázky ujednání o poplatcích za zpracování a jeho kvalifikace jako výroby by měly být analyzovány otázky, jako je umístění ústředí, střed zájmu a závazek pro trh EU podobným způsobem, jako je analýza společností ve spojení při vymezování výrobního odvětví Unie.
(88)
Solae jako skupina má totiž strukturální vazby se svou švýcarskou mateřskou společností a další podnikové vazby se společnostmi v USA. Není novinkou v antidumpingovém řízení, že společnosti se silnou přítomností v EU mají takové strukturální, kapitálové a podnikové vazby mimo EU. Tyto strukturální a podnikové vazby mimo EU však nemohou zpochybnit závěr, že žadatelé splňují podmínky jako výrobci v EU.
(89)
Je třeba poznamenat, že tyto argumenty by měly význam pro účely čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení a definici výrobního odvětví Unie pouze v případě, že Solae Europe by byla společností v cílené zemi, tj. v tomto případě ČLR. Je zřejmé, že tomu tak není, a proto argument vývozce je irelevantní.
(90)
Kromě toho je třeba zopakovat, že vlastnictví surovin a/nebo hotového výrobku není rozhodujícím kritériem pro vymezení výrobce v Unii. Zatímco ujednání o poplatcích se právně liší od jiných ujednání o výrobě, výrobní společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, mohou být považovány za výrobce v Unii.
(91)
Tento přístup je v souladu s předchozí praxí orgánů, jako například v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se dovozu furfurylalkoholu pocházejícího z ČLR (10).
(92)
Připomíná se, že ve stávajícím případě přidaná hodnota vytvořená společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty odráží technologické a kapitálové investice umístěné v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.
(93)
Společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se tedy považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
(94)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem.
(95)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie tvoří pouze jeden výrobce, jsou níže uvedené údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. SPOTŘEBA V UNII
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie v rámci ujednání o poplatcích za zpracování určených pro trh Unie, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu a odhadů žadatele.
(97)
Kódy KN týkající se určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin zahrnují širší škálu výrobků, a nikoli pouze výrobek, který je předmětem šetření. Na základě rozsáhlého výzkumu a znalostí o trhu žadatel předložil odhady hodnoty a objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie. Tyto odhady byly v průběhu šetření přezkoumány a jsou považovány za spolehlivé. Útvary Komise neobdržely žádné připomínky s alternativním návrhem, který by mohl zpochybnit použití těchto odhadů pro účely tohoto šetření.
(98)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není dále odůvodněná. Dotčená strana kritizovala přístup Komise, aniž by však navrhla vhodnější nebo spolehlivější alternativu. Kritika se týkala zejména skutečnosti, že se daná strana neměla možnost vyjádřit. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení.
(99)
Je třeba připomenout, že útvary Komise zkontrolovaly údaje poskytnuté v podnětu a nezjistily nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.
(100)
Během posuzovaného období poptávka na trhu Unie poklesla o 8 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstala spotřeba Unie stálá, v roce 2009 se snížila o 8 % a v období šetření zůstala stálá.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
100
92
92
Zdroj:
Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
3. DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ
a) Objem
(101)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o 15 % a v období šetření dosáhl 20 117 tun. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstal dovoz z ČLR stálý před tím, než v roce 2009 vzrostl o 26 procentních bodů, kdy dosáhl svého maxima. Je třeba poznamenat, že dovoz z ČLR se v období šetření snížil přibližně o 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z dotčené země (v tunách)
17 495
17 557
22 017
20 117
Index (2007 = 100)
100
100
126
115
Podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu - v podobě indexů
100
100
136
125
Zdroj:
Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
b) Podíl dotčeného dovozu na trhu
(102)
Index, který odráží vývoj podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu, se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Zůstal stálý mezi lety 2007 a 2008, avšak v roce 2009 se zvýšil o 36 %. V období šetření se snížil o 11 procentních bodů.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(103)
Průměrná dovozní cena se za posuzované období zvýšila celkem o 37 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 původně vzrostla o 48 %, pak se v roce 2009 snížila o 11 procentních bodů a na této úrovni zůstala v období šetření. Průměrná cena dovozu z ČLR v období šetření činila 1 569 EUR za tunu.
Tabulka 3
2007
2008
2009
Období šetření
Cena CIF dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 149
1 704
1 570
1 569
Index (2007 = 100)
100
148
137
137
Zdroj:
Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
ii) Cenové podbízení
(104)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobce v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, jež byly upraveny zejména o úvěrové náklady, dodací náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu, s odpovídajícími váženými průměry cen CIF spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, které byly upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(105)
Ze srovnání vyplynulo, že v období šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 12 %.
Společnost
Cenové podbízení
Skupina Crown
11,1 %
Skupina Gushen
9,6 %
Skupina Sinoglory
15,0 %
(106)
Jedna strana uvedla, že úroveň cenového podbízení byla samozřejmě vypočtena pouze pro období šetření a že předchozí úrovně cenového podbízení nejsou známy. Strana však tvrdila, že vzhledem k tomu, že mezi rokem 2007 a obdobím šetření ceny čínského dovozu vzrostly podstatně více než ceny výrobního odvětví Unie, je možné usuzovat, že cenové podbízení se snižuje.
(107)
Uznává se, že zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se čínské dovozní ceny zvýšily o 37 %, ceny výrobního odvětví Unie se zvýšily pouze o 15 % (viz níže 119. bod odůvodnění). Proto je zřejmé, že s ohledem na průměrné ceny se rozdíly mezi čínskými cenami a cenami v EU mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily.
4. SITUACE VE VÝROBNÍM ODVĚTVÍ UNIE
(108)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje přezkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(109)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na základě informací získaných z řádně ověřených úplných odpovědí žadatele na dotazník.
a) Výroba
(110)
Výroba Unie se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížila o 14 %. Konkrétně klesla o 8 % v roce 2008 a o dalších 15 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy výroba vzrostla o 9 procentních bodů.
Tabulka 4
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(111)
Výrobní kapacita výrobce v Unii zůstala v posuzovaném období stálá.
Tabulka 5
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Index využití kapacity
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(112)
Index, který odráží vývoj využití kapacity, v posuzovaném období klesl o 14 %. Mezi lety 2007 a 2008 se snížil o 8 % a v roce 2009 o dalších 15 procentních bodů. V období šetření se pak zvýšil o 9 procentních bodů. Trend míry využití vzhledem k tomu, že výrobní kapacita zůstala stálá, odráží vývoj výroby v posuzovaném období.
(113)
Je třeba poznamenat, že navzdory celkovému poklesu zůstalo využití kapacity poměrně vysoké a v období šetření bylo vyšší než 80 %.
c) Objem prodeje
(114)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU poklesl v průběhu posuzovaného období o 8 %. Prodej klesl o 9 % mezi lety 2007 a 2008 a o dalších 5 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy prodej vzrostl přibližně o 6 procentních bodů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
Období šetření
Prodej EU (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
86
92
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(115)
Celkově si během posuzovaného období výrobní odvětví Unie zachovalo podíl na trhu. Konkrétně se index snížil mezi lety 2007 a 2008 o 9 %, ale již v roce 2009 se znovu zvýšil o 1 procentní bod a v období šetření vzrostl o dalších 7 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
92
99
Zdroj:
Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele založené na údajích Eurostatu
e) Růst
(116)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 8 %, se objem prodeje snížil také o 8 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý.
f) Zaměstnanost
(117)
Zaměstnanost se snížila mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi rokem 2007 a 2008 se mírně zvýšila před prudkým 10 % poklesem v roce 2009. V období šetření však zaměstnanost opět vzrostla o 2 procentní body.
Tabulka 8
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost (osoby)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
101
91
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(118)
Produktivita, měřená jako objem výroby (v tunách) na jednoho zaměstnance za rok, poklesla v posuzovaném období o 7 %. Tento pokles odráží skutečnost, že výroba se snížila rychleji než zaměstnanost. Je však třeba poznamenat, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření se produktivita zvýšila o 8 procentních bodů, což odráží ještě rychlejší zvýšení výroby než zvýšení zaměstnanosti.
Tabulka 9
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
85
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(119)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii v posuzovaném období vzrostly přibližně o 15 %. Průměrná cena se v letech 2008 a 2009 zvýšila (o 8 % a 10 % v uvedeném pořadí) před tím, než v období šetření mírně poklesla o 3 procentní body. Ceny dotčeného výrobku obecně do značné míry závisí na nákladech na hlavní suroviny (tj. sójové boby nebo sójové vločky) a energii. Společně tvoří převážnou část výrobních nákladů. Je třeba poznamenat, že trh se sójovými boby je nestabilní a vyznačuje se významnými ročními nebo dokonce měsíčními výkyvy.
(120)
Vzhledem k významným rozdílům v prodejních cenách mezi různými typy výrobku, který je předmětem šetření, by se mělo na vývoj průměrných prodejních cen pohlížet opatrně, jelikož jakákoli změna průměrné ceny je značně ovlivněna jakoukoli změnou ve skladbě sortimentu.
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
108
118
115
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Velikost dumpingového rozpětí
(121)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
j) Stav zásob
(122)
Úroveň konečných zásob zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkově stálá. Je třeba uvést, že zásoby představují poměrně malou část roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 11
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
90
110
99
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Mzdy
(123)
Roční mzdové náklady vzrostly mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi lety 2007 a 2008 se zvýšily o 5 %, v roce 2009 klesly o 2 procentní body a poté se v období šetření zvýšily o 4 procentní body.
Tabulka 12
2007
2008
2009
Období šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
105
103
107
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(124)
V průběhu posuzovaného období ziskovost prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako podíl čistého prodeje, značně kolísala. Zatímco v letech 2007 a 2009 výrobní odvětví Unie dosahovalo zisku, v roce 2008 a v období šetření utrpělo ztráty. Výkyvy ve výnosnosti mohou být odrazem výkyvů na trhu se sójovými boby.
Tabulka 13
2007
2008
2009
Období šetření
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
-89
10
-45
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(125)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti.
m) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(126)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období značně kolísal. V roce 2007 začal kladnými hodnotami, v roce 2008 poklesl na negativní hodnotu, avšak v roce 2009 dosáhl opět kladné hodnoty, přičemž v období šetření poklesl znovu na negativní číslo. Celkově peněžní tok v zásadě sledoval uvedenou tendenci ziskovosti.
(127)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že je tvořeno větší skupinou.
Tabulka 14
2007
2008
2009
Období šetření
Peněžní tok (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Zdroj:
odpovědi na dotazník
n) Investice
(128)
Roční investice do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi lety 2007 a 2008 o 4 % a v roce 2009 se zvýšily o dalších 29 procentních bodů. V období šetření mírně poklesly o 5 procentních bodů. Celkově investice v posuzovaném období vzrostly o 28 %.
Tabulka 15
2007
2008
2009
Období šetření
Čisté investice (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
104
133
128
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY
(129)
Z analýzy údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období celkově snížilo svou výrobu, využití kapacity, prodej, zaměstnanost a produktivitu. Rovněž vzrostly mzdové náklady.
(130)
Tento negativní obraz je současně zmírněn skutečností, že většina těchto ukazatelů zaznamenala pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření (2010). Zejména mezi roky 2009 a 2010 (období šetření) vzrostla výroba a využití kapacity o 9 procentních bodů; prodej v EU a podíl na trhu vzrostly o 6 a 7 procentních bodů (v uvedeném pořadí); zaměstnanost vzrostla o 2 procentní body, zatímco produktivita vzrostla až o 8 procentních bodů.
(131)
Rovněž podíl výrobního odvětví Unie na trhu celkově zůstal v posuzovaném období stálý. Zatímco v roce 2008 poklesl, již v roce 2009 se zvýšil. V roce 2010 dosáhl úrovně velmi podobné stavu z roku 2007.
(132)
Ziskovost, jakož i návratnost investic a peněžní tok (které úzce souvisejí se ziskovostí) podávají smíšený pohled na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Zatímco celkově (mezi rokem 2007 a obdobím šetření) vykazovaly pokles, rovněž významně kolísaly a poukazovaly na nestálou povahu trhu.
(133)
Čisté investice se jednoznačně zvýšily mezi lety 2007 a 2009 (o 33 %) a zaznamenaly pouze malý pokles (o 5 procentních bodů) v roce 2010 (období šetření).
(134)
Rovněž skutečná úroveň ztráty způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření je poměrně nízká.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo určitou újmu. Avšak vzhledem k poměrně nevýznamné úrovni skutečných ztrát způsobených výrobnímu odvětví Unie v období šetření a ke známkám oživení na konci posuzovaného období se dospělo k závěru, že újmu nelze charakterizovat jako podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(136)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že újma by se v tomto případě měla považovat za podstatnou, protože v některých jiných případech vyznačujících se údajně podobnými okolnostmi (tj. s pozitivními tendencemi pozorovanými na konci posuzovaného období) (11) zjištění byla odlišná. Žadatel rovněž tvrdil, že přihlížení k pozdější části posuzovaného období a vyvozování závěrů ze známek oživení v tomto období není slučitelné s právem WTO (12).
(137)
V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ musí být posuzován individuálně. V tomto konkrétním případě šetření nejen zjistilo jasné známky oživení výrobního odvětví Unie na konci posuzovaného období, ale také že rozsah negativních tendencí byl poměrně omezený. Například podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý a celkově relativně vysoký, využití kapacity sice mírně pokleslo, avšak zůstalo na úrovni vyšší než 80 % a investice se zvýšily. Oproti tomu v případě týkajícím se kyseliny šťavelové (13) došlo například ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 9 % v období šetření v porovnání s prvním rokem období šetření újmy (14). V případě týkajícím se kyseliny citronové (15) došlo k podobné ztrátě podílu na trhu a k poklesu investic (16).
(138)
S ohledem na závazky v rámci WTO citovaná zpráva skupiny odborníků odkazuje na zcela odlišnou situaci, kdy orgán provádějící šetření analyzoval pouze dílčí údaje za pouhých 6 měsíců každého ze tří po sobě následujících let a svá zjištění zakládal na této neúplné analýze. Situace se v daném případě zjevně liší, jelikož analýza újmy zahrnuje údaje za celý rok za čtyři po sobě následující roky a dále je kladen určitý důraz na skutečnost, že před koncem uvedeného čtyřletého období došlo ve srovnání s rokem před obdobím šetření k pozitivnímu vývoji u mnoha z analyzovaných tendencí.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se s konečnou platností dospělo k závěru, že žádnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie nelze považovat za podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. ÚVOD
(140)
Aniž by bylo dotčeno určení s ohledem na neexistenci podstatné újmy, a na základě hypotézy, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by mohla být charakterizována jako podstatná, Komise přezkoumala potenciální příčinnou souvislost.
(141)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie nějakou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. ÚČINKY DUMPINGOVÉHO DOVOZU
(142)
Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2007 a obdobím šetření zvýšil celkově o 15 % a jeho odpovídající podíl na trhu se zvýšil o 25 %. Tento vývoj se obecně časově shodoval se zhoršenou hospodářskou situací výrobního odvětví Unie. Zatímco výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet si svůj podíl na trhu, čínský dovoz zaznamenal nárůst o více než 5 procentních bodů.
(143)
Na tomto základě by se na první pohled mohlo zdát, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(144)
Z podrobnější analýzy účinků dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie však zjevně nevyplývá jednoznačný vzájemný vztah. Zatímco například dovoz z ČLR se v letech 2007 a 2008 (101. bod odůvodnění) jen nepatrně zvýšil a dovozní cena CIF vzrostla o 48 % (103. bod odůvodnění), výrobní odvětví Unie přesto v roce 2008 utrpělo značné ztráty a přišlo o určitý podíl na trhu. Naopak zatímco v období let 2008 a 2009 se čínský dovoz zvýšil o 26 % a dovozní cena CIF se snížila o 11 procentních bodů, výrobní odvětví Unie si udrželo svůj podíl na trhu a zotavilo se ze ztrát z roku 2008. Také mezi rokem 2009 a obdobím šetření, zatímco dovoz z ČLR se udržel na trhu Unie, situace výrobního odvětví Unie se jednoznačně zlepšila, jak je uvedeno výše v analýze újmy.
(145)
Tato neexistence vzájemného vztahu mezi dovozem z ČLR a tendencemi ukazatelů újmy výrazně naznačuje, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispěly jiné činitele, které ji možná i způsobily. Tato otázka bude dále zkoumána níže.
3. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
(146)
Jinými činiteli, které byly přezkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou: i) pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009, a ii) výkyvy na trhu se sójovými boby.
i) Pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009
(147)
Srovnáme-li rok 2007 s rokem 2010 (období šetření), lze v posuzovaném období pozorovat pokles spotřeby v Unii, a to o 8 %. Mnohé činitele způsobující újmu se vyvíjely převážně v souladu s tímto činitelem. Srovnáme-li například výše uvedená dvě období, objem prodeje výrobního odvětví EU rovněž klesl o 8 %. K dalším příkladům patří zaměstnanost - v roce 2010 o 7 % nižší než v roce 2007 - a produktivita - v roce 2010 rovněž o 7 % nižší než v roce 2007. Proto je jasné, že pokles poptávky, a to bez ohledu na to, jaká je jeho příčina, byl hlavním činitelem ve vývoji stavu výrobního odvětví Unie.
(148)
Ačkoliv příčina poklesu poptávky není přímo relevantní pro analýzu příčinných souvislostí, je dost pravděpodobné, že byla přinejmenším částečně způsobena finanční a hospodářskou krizí. V této souvislosti je třeba poznamenat, že poptávka klesla zejména mezi lety 2008 a 2009. Vzhledem k této časové shodě byl pokles o 8 procentních bodů mezi lety 2008 a 2009 se vší pravděpodobností spojen s hospodářskou krizí. Proto by bylo možné tvrdit, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna hospodářskou krizí a výsledným poklesem poptávky.
(149)
Rovněž je třeba poznamenat, že společnost Solae Belgium uznává ve své výroční zprávě z roku 2009, že nižší výnosy z finančních aktiv v důsledku finanční krize měly negativní dopad na finanční situaci společnosti.
(150)
Je třeba rovněž připomenout, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zlepšila. Toto zlepšení se jasně shoduje s všeobecným hospodářským oživením.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že pokles poptávky, pravděpodobně částečně způsobený finanční a hospodářskou krizí, byl hlavní příčinou jakékoli újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(152)
Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že újmu nezpůsobily finanční a hospodářská krize, neposkytl však v tomto ohledu žádné přesvědčivé argumenty a pouze odkázal na řadu dalších případů (17), kdy zjištění byla odlišná.
(153)
V této souvislosti je třeba připomenout, že každý případ musí být posuzován individuálně. Skutečností v tomto konkrétním případě zůstává, že zatímco neexistuje jednoznačný vzájemný vztah mezi dumpingovým dovozem a situací výrobního odvětví Unie, pokles poptávky, jenž byl pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí, přispěl ke špatné situaci výrobního odvětví Unie. To bylo totiž aspoň do určité míry výslovně uznáno ve výroční zprávě společnosti Solae Belgium z roku 2009, jak je uvedeno výše.
(154)
Lze však zaznamenat významné rozdíly mezi případy, jež zmínil žadatel, a stávajícím případem. Řada těchto rozdílů je uvedena v následujících bodech odůvodnění.
(155)
V případě týkajícím se kyseliny šťavelové (18) se i přesto, že některé ukazatele skutečně poukazovaly na významný pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření, podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil, zatímco v stávajícím případě se zvýšil téměř na úroveň roku 2007 (19). Případ týkající se kyseliny šťavelové mimoto nevykazuje meziroční neexistenci vzájemného vztahu mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a tendencí ukazatelů újmy, což je charakteristické pro stávající případ. Vývoj ziskovosti se rovněž liší. V stávajícím případě zejména značně kolísá ziskovost. V stávajícím případě je dále velmi nestabilní trh.
(156)
V případě týkajícím se otevřených síťovin ze skleněných vláken (20) se podíl výrobního odvětví Unie na trhu každoročně snížil, a to celkem o 12 procentních bodů (21). Současně soustavně meziročně rostl podíl čínského dovozu na trhu, a to celkem o 12,4 procentních bodů (22). V stávajícím případě se podíl čínského dovozu na trhu zvyšoval až do roku 2009 a poté klesl mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Současně již v roce 2008 klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, přičemž poté se opět zvýšil téměř na úroveň roku 2007.
(157)
V případě týkajícím se skleněných vláken (23) soustavně rostl meziroční podíl dumpingového dovozu na trhu, a to celkem o 6,3 procentních bodů (24).
(158)
V případě týkajícím se keramických obkládaček (25) stabilně rostl podíl dumpingového dovozu na trhu (26). Kromě toho se značně lišil vývoj zásob. V případě týkajícím se keramických obkládaček zvýšení zásob vypovídalo o újmě (27). Mimoto šetření v případě týkajícím se keramických obkládaček ukázalo, že navzdory oživení ve stavebnictví ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend (28).
(159)
V případě týkajícím se mastných alkoholů (29) se vývoj ukazatelů újmy mezi rokem 2009 a obdobím šetření lišil od stávajícího případu (např. se snížila zaměstnanost) (30) a objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím šetření (31).
(160)
Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.
ii) Výkyvy na trhu se sójovými boby
(161)
Výše bylo uvedeno, že ziskovost výrobního odvětví Unie značně kolísá a poukazuje na nestálou povahu trhu.
(162)
Tato nestálost je úzce spjata s výkyvy na trhu se surovinami. Promptní trh pro hlavní surovinu - sójové boby - se tradičně vyznačuje značnými měsíčními a ročními výkyvy (32), zatímco ceny konečného výrobku - dotčeného výrobku - inklinují spíše k stabilitě (jelikož jsou založeny na dlouhodobých smlouvách). Proto úroveň ziskovosti u výrobku, který je předmětem šetření, silně závisí na převládající situaci na trhu se sójovými boby.
(163)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2008 skutečně došlo ke značnému zvýšení cen sójových bobů, které mělo významný vliv na ziskovost a celkovou situaci výrobního odvětví Unie. Sám žadatel uznal, že zvýšení cen sójových bobů přispělo k jeho špatné situaci v roce 2008.
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že výkyvy na trhu se sójovými boby byly rovněž hlavní příčinou jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(165)
Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že výkyvy cen na trhu se sójovými boby nemohly narušit příčinnou souvislost a že se týkaly pouze ztrát v roce 2008. V tomto ohledu však nebyly předloženy žádné podložené důkazy.
(166)
Je třeba poznamenat, že značné zvýšení cen sójových bobů se shoduje se špatnými finančními výsledky výrobního odvětví Unie, a vzhledem k tomu, že vysoké ceny sójových bobů byly považovány za hlavní příčinu ztrát v roce 2008, neexistuje žádný zvláštní důvod, proč by se ke ztrátám v roce 2010, jež se shodují s dalším zvýšením cen sójových bobů, mělo přistupovat odlišně.
(167)
Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(168)
Jiné faktory, a to zejména pokles poptávky (pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí v letech 2008/2009) a nestálá povaha trhu s hlavní surovinou byly významnými příčinami jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(169)
Proto i za předpokladu, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, neboť tyto jiné činitele narušují příčinnou souvislost, nelze vyvodit závěr, že jakákoli újma byla způsobena dumpingovým dovozem z ČLR.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
Vzhledem k tomu, že se zjistilo, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, kterou lze považovat za podstatnou, a že v každém případě jiné činitele narušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a touto újmou, zájem Unie není třeba zkoumat.
G. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(171)
Vzhledem k závěrům vyvozeným s ohledem na neexistenci podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a s ohledem na neexistenci příčinné souvislosti by řízení v souladu s článkem 9 základního nařízení mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(172)
Všechny dotčené strany byly informovány o konečných zjištěních a o záměru zastavit řízení a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky. Jejich připomínky byly vzaty v úvahu, avšak nijak nezměnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 27. června 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. június 27.)
a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
(2012/343/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA
(1)
2011. április 19-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítés (2) (a továbbiakban: a felülvizsgálati eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékeknek az Unióba történő behozatala vonatkozásában.
(2)
Az eljárás azt követően indult, hogy 2011. március 7-én a Solae Europe S.A. uniós gyártó (a továbbiakban: panaszos), amelynek termelése a szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki (3), panaszt nyújtott be. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, a másik ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, valamint Kína képviselőit, a tudomása szerint érintett importőröket, beszállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, amely azt kérelmezte, és konkrét okokkal indokolta ennek szükségességét.
(5)
Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta, és adott esetben figyelembe vette.
(6)
Tekintettel az exportáló gyártók és a független uniós importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő, az 1225/2009/EK rendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát, valamennyi exportáló gyártót és független uniós importőrt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és - az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint - szolgáltasson alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: vizsgálati időszak) folytatott tevékenységéről. Kína hatóságaival szintén konzultáltak az exportáló gyártók mintavétele vonatkozásában.
2.1. MINTAVÉTEL AZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ESETÉBEN
(7)
Az exportáló gyártók közül húszan szolgáltatták a mintavételben kért információkat, és ajánlották fel együttműködésüket a kért határidőn belül. Az említett exportáló gyártók és csoportok által jelentett uniós értékesítési volumen az érintett behozatal mintegy 90 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Az együttműködés tehát nagymértékűnek tekinthető.
(8)
Tekintettel az együttműködési hajlandóságukat jelző exportáló gyártók vagy gyártói csoportok nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy az exportáló gyártók esetében mintavétel szükséges.
(9)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján kiválasztotta a mintát, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható legnagyobb reprezentatív mennyiségű behozatalon alapult. Az így kiválasztott minta eredetileg két, egymással kapcsolatban álló vállalatcsoportból állt, melyek többek között öt egyéni gyártót képviseltek, és exportjuk az érintett termék Kínából az EU-ba exportált mennyiségének 40-50 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Azt követően, hogy jelezték, e két csoportot dömpingellenes vám kivetése céljából egyetlen entitásként kellene kezelni (lásd a (41) preambulumbekezdést), a mintába felvették exportáló gyártók egy újabb, harmadik csoportját, tehát így a minta a kínai import 45-60 %-át tette ki. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően az eredeti minta és a minta kiterjesztése kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. Két, kapcsolatban álló exportáló gyártó ellenezte a minta kiterjesztését, mivel állításuk szerint, amennyiben kiterjesztik a mintát, az ő vállalatuk megfelelőbb választásként szolgálna a mintába felvételre érdemes harmadik exportőrcsoportként. Hangsúlyozni kell, hogy az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének rendelkezései szerint a javasolt új minta abból a három exportáló gyártói csoportból áll, amelyek a vizsgálat időszak alatt a legnagyobb, az EU-ba irányuló értékesítési volumennel rendelkeztek. Ráadásul a két, kapcsolatban álló gyártó, amely azt jelezte, hogy harmadik csoportként megfelelőbb választásnak bizonyulna, mindössze igen kicsi, a kiválasztott harmadik csoporthoz viszonyítva kevesebb mint 10 %-ot elérő mennyiségben rendelkezett az EU-ba irányuló értékesítési volumennel az érintett termék vonatkozásában. Ezért megerősítésre került, hogy a kiterjesztett mintához a javasolt három csoport a legreprezentatívabb. A felek nem emeltek további kifogást.
2.2. MINTAVÉTEL AZ IMPORTŐRÖK KÖRÉBEN
(10)
A benyújtott információk vizsgálatát követően és az együttműködési hajlandóságot mutató importőrök nagy száma miatt az a döntés született, hogy a független importőrök tekintetében mintavétel szükséges.
(11)
A mintába való felvételhez az érintett termék Unióba irányuló összes behozatalának 20 %-át képviselő hét, független importőr járult hozzá. A mintába való felvétel céljából három importőrt választottak ki, melyek behozatalai a Kínából származó összes import mintegy 17 %-át és az együttműködő importőrök behozatalainak csaknem 90 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket a minta kiválasztásával kapcsolatban. A felek nem emeltek kifogást. A mintába felvett egyik importőr beszüntette az együttműködést, és nem töltötte ki a kérdőívet.
2.3. KITÖLTÖTT KÉRDŐÍVEK ÉS ELLENŐRZÉS
(12)
Annak érdekében, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött számukra. E tekintetben két, a mintába felvett vállalatcsoport kért piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint, míg a mintába felvett fennmaradó vállalatcsoport az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján egyedi elbánást kérelmezett.
(13)
A Bizottság valamennyi olyan, a mintába fel nem vett exportáló gyártó vagy gyártói csoport számára elküldte a piacgazdasági vagy egyedi elbánás iránti igénylőlapokat, amely az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelezte az egyedi vizsgálat iránti kérelmét.
(14)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak, továbbá a mintában nem szereplő azon exportáló gyártóknak, amelyek egyedi vizsgálatot kérelmeztek, a panaszosnak és a másik uniós gyártónak, a mintába felvett importőröknek, valamint az összes ismert felhasználónak.
(15)
Miután a Bizottság információkat kért a lehetséges analóg országokban, vagyis Brazíliában, Izraelben és az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok) működő gyártóktól, kérdőíveket küldött az együttműködést ajánló brazíliai és izraeli gyártóknak is annak érdekében, hogy azon vállalatok esetében, amelyeknek nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, meghatározhassák a rendes értéket (lásd az alábbi (60)-(64) preambulumbekezdéseket).
(16)
A Bizottságnak a mintába felvett három kínai exportáló gyártói csoport, egy brazíliai gyártó, egy izraeli gyártó, egy uniós gyártó (mely Belgiumban és Dániában rendelkezik egy-egy gyártási létesítménnyel), a mintába felvett három importőr közül kettő, valamint négy uniós gyártó küldött vissza hiánytalanul kitöltött kérdőívet. Egy másik brazíliai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza.
(17)
Emellett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálat iránti kérelem érkezett a mintába fel nem vett egyik exportáló gyártótól (A. kérelmező), valamint egy kapcsolatban álló, a mintába fel nem vett exportáló gyártói csoporttól (közösen: B. kérelmező) (4). A mintába felvett felek által szolgáltatott információk és az említett kérelmek, többek között a hiánytalanul kitöltött kérdőívek elemzését követően a Bizottság úgy vélte, hogy a mintába felvett exportáló gyártók és gyártói csoportok száma már akkora, hogy további egyedi vizsgálatok indokolatlanul nagy terhet jelentenének, és megakadályoznák, hogy a vizsgálatot megfelelő idő alatt el lehessen végezni. A kérelmezőket ezért arról tájékoztatták, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmüket elutasították.
(18)
A B. kérelmező kifogásolta, hogy nem mérlegelték egyedi vizsgálat iránti kérelmét. Állítása szerint az elutasítás ellentétes az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével, valamint a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (10) bekezdésének a WTO vitarendezési testülete szerinti, a kötőelemek esetében megfogalmazott értelmezésével (5). Másodsorban pedig az elutasítás ellentétes az arányosság alapelvével.
(19)
Az első állítást tekintve az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése, valamint a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (10) bekezdése kifejezetten lehetővé teszi, hogy a vizsgáló hatóság elutasítsa az egyedi vizsgálat iránti kérelmeket, ha az érintett exportőrök és/vagy gyártók száma olyan nagy, hogy a gyakorlatban nehezen megvalósíthatóvá tenné az ilyen vizsgálatot. A kötőelemek esetében a WTO vitarendezési testületének jelentése megállapítja, hogy az időben benyújtott, egyedi vizsgálat iránti kérelmeket alapesetben el kell fogadni, kivéve, ha ez indokolatlanul nagy terhet jelentene (6). Ebben az esetben az egyedi vizsgálatot kérelmezők kérdőívre adott válaszainak és a piacgazdasági elbánás iránti igénylőlapokon feltüntetett válaszainak ellenőrzése helyszíni vizsgálatokkal járna egy vállalatnál (A. kérelmező) és két másik vállalatnál (a B. kérelmezőt alkotó vállalatok). E helyszíni vizsgálatok során ellenőrizni kellene a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának betartását és a vállalatok által szerkezetükkel, költségeikkel (beleértve a gyártási költségeket és a beszerzéseket), értékesítéseikkel és nyereségességükkel kapcsolatban szolgáltatott adatokat. Tekintettel a mintában már megvizsgált vállalatok nagy számára, még egy kérelmező vizsgálata valóban indokolatlanul nagy terhet jelentett volna, és komolyan veszélyeztette volna a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását. Ezért jogilag indokolható az egyedi vizsgálat elutasítására vonatkozó döntés, és nem sérti az arányosság elvét.
(20)
Azt követően, hogy a B. kérelmezőt tájékoztatták arról, hogy az egyedi vizsgálat túlságosan nagy terhet jelentene, a B. kérelmező azt javasolta, hogy visszavonja piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, ha egyedi elbánás iránti vizsgálatát engedélyezik. Mivel a B. kérelmező azt állította, hogy a vizsgálati időszak alatt csak egy kisebb exportügyletet bonyolított le, és elállt attól, hogy piacgazdasági iránti elbánást kérelmezzen, azt állította, hogy a Bizottságnak nem szükséges Kínában helyszíni vizsgálatot végeznie a dömping megállapítása érdekében, és elegendő lenne, ha az említett egyetlen exportügyletet, valamint a panaszosnak a kérdőívre adott válaszait ellenőrizné az EU-ban. Az exportőr ennek alapján azt állította, hogy az egyedi vizsgálat engedélyezése nem jelentene terhet.
(21)
Ha azonban engedélyeznék az egyedi vizsgálatot, helyszíni vizsgálat lenne szükséges a B. kérelmező esetében, mivel a csoport két gyártójának Kínában, a helyszínen végzett vizsgálata nélkül nem zárható ki, hogy a vizsgálati időszak alatt más, az EU-ba irányuló értékesítések is megvalósultak. Egy ilyen ellenőrzés nagy terhet jelentene a mintában szereplő három nagy vállalatcsoport mérete miatt. A kérelmet ezért elutasították.
(22)
A Bizottság fenntartotta döntését, melynek értelmében elutasította az egyedi elbánásra irányuló kérelmeket. Tekintettel a fent említett okokra, az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmeket illetően a végleges határozat megállapította, hogy azok nem lefolytathatók, mivel azok a vizsgálatot indokolatlanul megnehezítenék, és megakadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását.
(23)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében a dömping, az ebből származó kár vagy a kár kockázata megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Kínai exportáló gyártók:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Dezhou,
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Shenxian, Qingdao, Yucheng,
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Liaocheng, Qingdao.
b)
Uniós gyártó:
-
Solae Europe, a következő helyeken működő gyártási létesítményekkel:
-
Belgium, Ieper (Solae Belgium), és
-
Dánia, Aarhus (Solae Denmark).
c)
Analóg országbeli gyártók:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo.
3. VIZSGÁLATI IDŐSZAK
(24)
A dömping és a kár vizsgálatakor a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakot (továbbiakban: vizsgálati időszak) vették figyelembe. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4. AZ IDŐKÖZI SZAKASZBAN TETT MEGÁLLAPÍTÁSOK
(25)
Az időközi szakaszban a Bizottság úgy vélte, hogy ideiglenes intézkedések elrendelése nem lenne megfelelő, tekintettel arra, hogy tovább kell elemezni a Kínából származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati kapcsolatot.
5. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(26)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján elvetették ideiglenes intézkedések bevezetését (a továbbiakban: időközi nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az időközi megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(27)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. A fenti (23) preambulumbekezdésben említett ellenőrzések mellett a Kerry - a vizsgálatban együttműködő egyik szójafehérje-importőr és -felhasználó telephelyén (Bristol, Egyesült Királyság) további ellenőrzésre került sor.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. ÉRINTETT TERMÉK
(28)
Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározás szerint a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek alkotják, amelyek szárazanyagra számítva legalább 65 tömegszázalék fehérjét tartalmaznak (N × 6,25), figyelmen kívül hagyva a hozzáadott vitaminokat, ásványi anyagokat, aminosavakat és élelmiszer-adalékokat (a továbbiakban: vizsgált termék), és amelyeket jelenleg az ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (2012. január 1-jétőlex 2309 90 96) és ex 3504 00 90 KN-kódok alá sorolnak be.
(29)
A fenti termékkörben két fő termékcsoport különböztethető meg: i. szójafehérje-koncentrátumok (a továbbiakban: koncentrátumok, beleértve az egyszerű/alapvető koncentrátumokat és a továbbfeldolgozott koncentrátumokat), melyek fehérjetartalma több mint 65 %, de kevesebb mint 90 %; ii. izolált szójafehérjék (a továbbiakban: izolátumok), melyek fehérjetartalma 90 % vagy több.
(30)
Az is megállapításra került, hogy míg az egyszerű koncentrátum alapterméknek tekinthető, melynek hozzáadott értéke kicsi, az izolátumok és a továbbfeldolgozott koncentrátumok lényegesen több feldolgozást igényelnek, és nagyobb hozzáadott értékkel rendelkeznek.
(31)
A fentiekben ismertetett termékkörbe beletartoznak az egyszerű (nem feldolgozott) állatitakarmány-koncentrátumok. Ezeket a figyelembe vett időszakban az EU-ban a panaszos egyik, Franciaországban működő üzemében, valamint egy másik, holland vállalat, az ADM üzemében gyártották.
(32)
Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos kérte a termékkör megváltoztatását, az állati takarmányokhoz használt koncentrátumoknak a termékkörből való kizárásával. A panaszos ellenezte az időközi dokumentumban javasolt megközelítést, és azt állította, hogy a 2009-ben (vagyis a figyelembe vett időszak közepén) leállított francia üzem adatainak kizárása a fennmaradó adatok következetlenségéhez vezetett (az ADM adatai továbbra is szerepeltek). Ennek következtében az uniós gyártóknak a vizsgált termékkel kapcsolatos értékesítései és piaci részesedése mesterségesen inflálódtak.
(33)
A panaszos azt állította, hogy a viszonylag stabil kereslet hatására a Solae francia üzem által 2009-ben bekövetkező bezárásáig folytatott termelés egy részét uniós versenytársa, az ADM vette át. Ennek következtében a francia üzem adatainak figyelmen kívül hagyása a 2008. évi adatok - amikor az ADM az állati felhasználású koncentrátumok piacán csak kisebb részesedéssel rendelkezett - téves értelmezéséhez vezetett a vizsgálati időszak adataival összehasonlítva, amikor piaci részesedése már jóval nagyobb volt.
(34)
A panaszos mindenekelőtt az állati takarmányként felhasznált koncentrátum és az egyéb koncentrátumok és izolátumok műszaki és kémiai különbségeiről nyújtott információt. Emellett ezen alcsoportok számára különböző terjesztési csatornákat is használnak. Az állati takarmányként felhasznált koncentrátumok továbbá más KN-kód alá vannak besorolva, mint az élelmiszer-ipari koncentrátumok és izolátumok.
(35)
A panasz benyújtását követően az egyik exportőr ellenezte a termékkör korlátozására irányuló kérelmet. Ez az exportőr azonban félreérttette a kérelmet, és úgy vélte, hogy annak célja valamennyi szójafehérje-koncentrátum kizárása volt, miközben a kérelem csak az állati takarmányként felhasznált koncentrátumokra vonatkozott. Emellett az exportőr nem nyújtott be tényszerű indokot, mely alapján a kérelem megalapozatlannak tekinthető.
(36)
Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat során gyűjtött információk alapján az állati takarmányként felhasznált szójafehérje-koncentrátumok behozatala az Unióba irányuló összes kínai behozatal mindössze 1 %-át tette ki az eredeti meghatározás szerinti vizsgált termék tekintetében.
(37)
Tekintettel a fentiekre és különösen a műszaki, kémiai és a piaccal kapcsolatos különbségekre, helyénvalónak tekinthető a termékkör korlátozása az állati takarmányként felhasznált egyszerű szójafehérje-koncentrátumok kizárásával. Ennek következtében az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározás szerint a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek alkotják - az állati takarmányozásban használt termékek kivételével - amelyek szárazanyagra számítva legalább 65 tömegszázalék fehérjét tartalmaznak (N × 6,25), figyelmen kívül hagyva a hozzáadott vitaminokat, ásványi anyagokat, aminosavakat és élelmiszer-adalékokat (a továbbiakban: vizsgált termék), és amelyeket jelenleg az ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 és ex 3504 00 90 KN-kódok alá sorolnak be.
(38)
Az érintett terméket elsősorban az élelmiszeriparban használják húskészítményekben és húspótló termékekben. Az egyéb élelmiszer-ipari felhasználások közé a következők tartoznak: salátaöntet, levesek, italporok, energiaszeletek, nem tejtartalmú krémesítők, fagyasztott édességek, felvert öntetek, anyatej-helyettesítő tápszerek, kenyér, gabonapelyhek, tészta stb. Felhasználhatóságának sokoldalúsága miatt az érintett termék az alábbi területeken is alkalmazható: ragasztók, aszfaltok, gyanták, tisztítószerek, kozmetikumok, tinták, bőr, festékek, papírbevonat, peszticidek, fungicidek, műanyagok, poliészterek és textilrostok.
(39)
A végfelhasználási lehetőségek közötti különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai, koncentrátumai és izolátumai ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek.
2. HASONLÓ TERMÉK
(40)
Az érintett termék és a Kína belföldi piacán gyártott és értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek, illetve az analóg országnak tekintett Brazília belföldi piacán értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek esetében megállapítható, hogy fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
1. A SINOGLORY CSOPORT ÉS A GUSHEN CSOPORT KÖZÖTTI KAPCSOLAT
(41)
A mintába felvett exportáló gyártók a következők voltak: Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Crown-csoport), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Gushen-csoport) and Sinoglory Health Food Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Sinoglory-csoport). A vizsgálat egy korai szakaszában a Bizottság úgy vélte, hogy a Gushen-csoportot és a Sinoglory-csoportot kapcsolatban álló exportőrökként kell kezelni. Az érintett exportőröktől származó magyarázatokat követően azonban végezetül úgy határoztak, hogy a Gushen-csoportot és a Sinoglory-csoportot e vizsgálat céljából különálló vállalatokként kezelik.
2. PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS
(42)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.
(43)
Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden összefoglalva a következők:
1.
az üzleti döntések és költségek a piaci feltételek szerint kerültek kialakításra jelentős állami beavatkozás nélkül;
2.
a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetik, és azokat minden területen alkalmazzák;
3.
a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a jogbiztonságot és a stabilitást csőd- és tulajdonjogi szabályok biztosítják; továbbá
5.
a valutaváltás a piaci árfolyamon történik.
(44)
A Crown-csoport és a Sinoglory-csoport is kérelmezte a piacgazdasági elbánást.
(45)
A Bizottság mind a Crown-csoport, mind a Sinoglory-csoport tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapokon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt.
(46)
A vizsgálat megállapította, hogy egyik csoport sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjának a piacgazdasági elbánás megadására vonatkozó feltételeket.
(47)
A két csoport vállalatai elsősorban az 1., 2. és 3. kritériumot nem teljesítették.
(48)
Az első csoport esetében a csoport egyik gyártója nem teljesítette az 1. kritériumot, mert kötelezettségei értelmében valamennyi termékét nemzetközi piacokon kell értékesítenie. Jóllehet a vállalat azt állította, hogy ez a rendelkezés nem kötelező, a belföldi piacon mégsem értékesítette termékeit (egy kisebb volumenű, 2007-ben történ eladást leszámítva). A 2. kritérium vonatkozásában a csoport mindkét gyártója esetében több számviteli probléma merült fel. A csoport egyik vállalata ráadásul nem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. A csoport egy másik vállalata továbbá földterülete egy részét bérbe adta, azonban számvitelében nem vezetett nyilvántartást a bérlésről, mivel e befizetésekről sem számlákat, sem fizetési igazolást nem állítottak ki. Amikor a vállalat új termelési helyszínre költözött és berendezései egy részét már nem használta, nem végeztek értékvesztési vizsgálatot. Végezetül, amikor a csoportban lévő egyik vállalat új földterületet vásárolt, a kormánytól pénzeszközöket kapott a költözni kényszerülő falusiak kompenzálására. Ezt a kifizetést azonban nem az említett célra, hanem a földhasználati jog költségének csökkentésére használták fel. A 3. kritériummal kapcsolatban a csoportban működő két gyártó egy közös beszállítótól származó nyersanyagokat cserélt bármilyen megfelelő dokumentáció vagy nyilvántartás nélkül, informális megállapodás útján, az árkülönbségek vagy a díjak bármilyen kiigazítása nélkül: ez a barterkereskedelem egy formája. Emellett az egyik gyártó a többségi részvényeshez tartozó földterületet évekig fizetés nélkül használhatta. Az érintett vállalat állítása szerint ez azért volt lehetséges, mert az ezzel összefüggő földhasználati jogokat az anyacég rendkívül alacsony áron vásárolta meg privatizációja során.
(49)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó részletes megállapítások nyilvánosságra hozatalát és az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a csoport megismételte korábbi, arra vonatkozó állításait, hogy a két gyártó egyikét nem kellene jogilag a csoporthoz tartozó gyártónak tekinteni. Ugyanakkor ezen állítás vonatkozásában megállapításra került, hogy a két gyártó összehangolt kereskedelmi és iparági stratégiát követett a csoport többi tagjával együtt, beleértve a (48) preambulumbekezdésben említett barterkereskedelmet. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.
(50)
A csoport továbbá azt állította, hogy az egyik gyártójára vonatkozó értékesítési korlátozás csak alapszabályában szerepel, működési engedélyében vagy a jóváhagyási igazolásban nincs megemlítve. A vállalat szerint a korlátozás ezért nem kötelező jellegű. Emellett azt állították, hogy az a vállalat, amely nem nyújtotta be a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot, nem gyártó vagy kereskedelmi vállalat, hanem kifizető ügynökség, továbbá a csoport minden erőfeszítést megtett, hogy a szükséges információkat szolgáltassa.
(51)
A fentiekben említettek szerint azonban a szóban forgó gyártó egyértelműen eleget tett az értékesítési korlátozásoknak. Emellett az alapszabály részét képezi azoknak a dokumentumoknak, amelyeket a vállalat létrehozásakor jóváhagyás céljából benyújtottak a hatóságoknak, tehát egyértelmű, hogy e dokumentumok tartalma a vállalat tényleges műveletei alapjául szolgál. Végezetül a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot be nem nyújtó vállalat vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a cég a kérdéses termék exportértékesítéseinek bizonyos aspektusaiban érintett, tehát piacgazdasági elbánás iránti kérelmet kellett volna benyújtania. Ezért mindkét állítást elutasították.
(52)
A másik csoport vonatkozásában az egyik exportáló gyártóra szintén értékesítési korlátozás vonatkozott, melynek értelmében termelése 70 %-át exportra kellett eladnia, tehát a vállalat nem felelt meg az 1. kritériumnak. A 2. kritérium vonatkozásában számos olyan problémára derült fény, amelyek az értékcsökkenéssel és a számviteli gyakorlatban bekövetkezett változásokkal voltak kapcsolatosak. A 3. kritérium vonatkozásában az egyik vállalat számviteli nyilvántartásában szereplő két földterülethez tartozó érték jelentős mértékben változik, és a Bizottság úgy véli, hogy azáltal, hogy a vállalat egyértelműen a piaci érték alatt jutott földterülethez, rejtett támogatásban részesült. Ráadásul a csoportban egy másik vállalat egy évig térítésmentesen bérelt egy földterületet, és a piaci értéknél alacsonyabb áron jutott földhasználati jogokhoz. Végezetül több csoportközi garanciát nem hoztak nyilvánosságra a számviteli nyilvántartás kiegészítő mellékleteiben, megsértve a 24. nemzetközi számviteli standardot (IAS 24).
(53)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó részletes megállapítások nyilvánosságra hozatalát, valamint az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat azt állította, hogy a két gyártó de facto értékesítéseire nem vonatkozott értékesítési korlátozás. A vállalatok szerint az a tény, hogy exportvolumenük összhangban volt az alapszabályban szereplő korlátozással, kizárólag a szójafehérje-piaci kereslet-kínálat egyensúlyának tudható be. Hangsúlyozták, hogy e korlátozó rendelkezések nem sokkal a vizsgálati időszak lezárulta után kikerültek az érintett szövegekből. Ráadásul a 2. kritérium vonatkozásában a vállalat azt állította, hogy kisebb számviteli hibáktól eltekintve teljes mértékben megfelelt a kínai, általánosan elfogadott számviteli alapelveknek (GAAP), melyekre e vállalatoknak sokkal inkább tekintettel kell lenniük, mint a nemzetközi számviteli standardokra. A földhasználati jogok tekintetében a csoport azt állította, hogy a két földterület értékének eltérései az egyik földterület planírozási költségeiből fakadtak. Végezetül hangsúlyozták, hogy egy másik földterületet azért bérelhettek térítésmentesen, mert adminisztratív késedelem történt, mielőtt a földhasználati jogot ténylegesen megszerezhették volna, és a mentesség értéke egyébként is jelentéktelen a vállalat működéséből származó jövedelméhez viszonyítva.
(54)
Az 1. kritérium vonatkozásában az alapszabály a hatóságoknak benyújtott dokumentumok részét képezi, melyet a vállalat létrehozásakor jóváhagytak. Az a tény, hogy a vállalat eleget tett az értékesítési korlátozásnak, a Bizottság véleménye szerint egy erre vonatkozó követelménynek tulajdonítható, és egyértelmű, hogy e dokumentumok tartalma a vállalat tényleges működésének alapjául szolgál. Emellett hangsúlyozták, hogy a korlátozásoknak az alapszabályból történő kivétele a vizsgálati időszakot követően következett be, ezért e vizsgálat szempontjából nem releváns. A 2. kritérium vonatkozásában egyértelmű, hogy nem lehet megerősíteni a nyilvántartások pontosságát és megbízhatóságát. Emellett a vállalat számviteli nyilvántartásait a nemzetközi számviteli standardok szerint kellene auditálni, ezt azonban nem lehetett megerősíteni a ellenőrzés során. A 3. kritérium vonatkozásában a helyszíni vizsgálat alatt nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna a planírozási költségeket a kérdéses földtulajdon vonatkozásában. Végezetül a benyújtott magyarázatoktól függetlenül továbbra is tény, hogy a vállalatok egyike bizonyos időszakra térítésmentesen bérelt földterületet, tehát támogatásban részesült. A beérkezett vélemények nem voltak olyan természetűek, hogy azok változtattak volna a piacgazdasági elbánással kapcsolatos következtetéseken. Ezek a megállapítások megerősítésre kerülnek.
3. EGYEDI ELBÁNÁS
(55)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak,
-
az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, vagy kisebbségben vannak, vagy bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek, továbbá
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(56)
A Gushen-csoport csak egyedi elbánást kérelmezett. A kérelmet megvizsgálták, és nem találtak benne arra utaló elemet, hogy a vállalat nem teljesítené a fentiekben említett kritériumokat. Ebből kifolyólag az a döntés született, hogy a Gushen-csoport egyedi elbánásban részesülhet.
(57)
A Crown-csoportot és a Sinoglory-csoportot szintén megvizsgálták, mivel e vállalatok nem kapták meg a piacgazdasági elbánást. Egyik esetben sem találtak arra utaló jelet, hogy a vállalatok ne teljesítenék a fent említett kritériumokat. Ezért az a döntés született, hogy mindkét vállalat egyedi elbánásban részesülhet.
(58)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos ellenezte, hogy a mintába felvett exportőr csoportoknak egyedi elbánást engedélyezzenek. Mivel azonban nem került sor intézkedések elrendelésére, ezt a kérdést nem volt szükséges tovább vizsgálni.
4. RENDES ÉRTÉK
(59)
A (46) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a két mintába felvett, piacgazdasági elbánást kérelmező csoport számára nem engedélyezték az ilyen elbánást. A mintába felvett harmadik csoport nem kérelmezett piacgazdasági elbánást. Ezért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes érték megállapítása valamennyi csoport esetében egy analóg ország árai vagy számtanilag képzett érték alapján történt.
a) Analóg ország
(60)
A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak az Egyesült Államokat kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(61)
Számos észrevétel érkezett, és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát és Izraelt. Az Egyesült Államok mint analóg ország ellen felhozott fő érv az volt, hogy az Egyesült Államokban az érintett termék géntechnológiával módosított szójababból származik, ugyanakkor Kínában nem. A géntechnológiával módosított szójabab felhasználása azt eredményezheti, hogy a terméket esetleg más felhasználók vagy feldolgozóipari ágazatok használják. Az egyik exportáló gyártó azt is megemlítette, hogy a panaszos egyesült államokbeli leányvállalata piaci erőfölénnyel rendelkezik az Egyesült Államok piacán, aminek hatására a belföldi eladási árak inflálódnak.
(62)
Tekintettel a kapott észrevételekre, a Bizottság együttműködést kezdeményezett a szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek valamennyi brazíliai, izraeli és egyesült államokbeli gyártójával, és számos kulcsadatot kért tőlük a termelés, értékesítés és helyi piacok vonatkozásában, továbbá megkérdezte, hogy készek lennének-e részletesebb információk megadására a költségekről és áraikról, amennyiben országukat analóg országnak választanák ki. Mindössze egy egyesült államokbeli és két brazíliai gyártó válaszolt, megadva a kért információt, és további együttműködést ajánlva. Egy későbbi szakaszban egy izraeli gyártó is hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be. A Bizottság emellett más eszközökkel is próbált információt szerezni a már említett és egyéb lehetséges piacok vonatkozásában.
(63)
Az így gyűjtött információkat gondosan elemezték. Megerősítést nyert, hogy az egyesült államokbeli terméket elsősorban géntechnológiával módosított szójababból gyártják, míg a Kínából, Brazíliából vagy Izraelből származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékeket nem ezzel az eljárással állítják elő. Nem lehetett azonban következtetést levonni arra vonatkozóan, hogy a fő nyersanyag terén megfigyelhető különbség milyen hatást gyakorol a termék jellemzőire, felhasználására, a költségekre vagy az árakra. Emellett - habár a brazil piacon 14 % importvám volt érvényben -, a brazil piacon jelentős mennyiségű importált, szójafehérje-koncentrátumból készült termékek voltak jelen, amelyek a helyben gyártott termékkel versengtek. Valójában a két brazíliai gyártó - melyek együttműködésüket is felajánlották - a brazíliai felhasználás mintegy háromnegyedét képviseli, míg az egyesült államokbeli piacot a jelek szerint két jelentős méretű belföldi gyártó uralta, melyek közül csak az egyik ajánlott együttműködést. Ezért annak ellenére, hogy az egyesült államokbeli piac nagyobb, Brazíliában - ahol két jelentős belföldi gyártó és nagy mennyiségű behozatal van jelen - a jelek szerint erősebb a verseny. Emellett általánosságban az együttműködő brazíliai gyártók belföldi értékesítési volumene láthatólag ugyanolyan nagyságrendet képviselt, mint a mintába felvett kínai gyártóknak az EU-ba irányuló értékesítési volumene, és a termékskála is összehasonlítható. Végezetül megállapítást nyert, hogy a brazíliai belföldi piac lényegesen nagyobb, mint az izraeli piac.
(64)
A fentiekben vázoltak alapján Brazíliát választották analóg országnak. A választás megerősítést nyert.
b) A rendes érték meghatározása
(65)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy hasonló ország gyártóitól kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg. Amennyiben az analóg ország belföldi piacán a terméktípusokat nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették, vagy hasonló terméktípust nem értékesítettek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és 2. cikkének (6) bekezdése szerint határozták meg.
(66)
Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a számításokat tovább pontosították annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a felek által tett észrevételeket.
5. EXPORTÁR
(67)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy Kínában működő, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba. Az exportár ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult.
(68)
Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a számításokat tovább pontosították annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a felek által tett észrevételeket.
6. ÖSSZEHASONLÍTÁS
(69)
A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson (EXW-alapon) állapították meg. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Az árkedvezmények, a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek és a közvetett adózás tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazításokat, amikor azokat ésszerűeknek, helyeseknek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottaknak ítélték meg.
7. DÖMPINGKÜLÖNBÖZETEK
(70)
A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve.
(71)
A mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók három csoportjának esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg országban érvényes rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.
(72)
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok számára a dömpingkülönbözetet a mintavételbe bevont három vállalatcsoport átlagát véve számították ki.
(73)
Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a Kínából származó összes behozatalnak mintegy 90 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt.
(74)
Ezen az alapon a végleges dömpingkülönbözetek a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Crown Group
59,4 %
Gushen Group
55,8 %
Sinoglory Group
67,0 %
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
61,3 %
Egyéb vállalatok
67,0 %
D. KÁR
1. BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK
(75)
A termékkör felülvizsgálatát (az állati takarmányként felhasznált koncentrátumok kizárását) követően egy vállalatot, a holland ADM-et, amely kizárólag állati takarmányként felhasznált koncentrátumok gyártásával foglalkozik, már nem tekintik az uniós gazdasági ágazat részének. Következésképpen, a vizsgálati időszak alatt az Unióban a hasonló terméket egyedül a panaszos (Solae) gyártotta. A Solae-nek jelenleg két gyártó létesítménye van az Unióban, az egyikben - Belgiumban - izolált szójafehérjéket gyártanak, a másikban - Dániában - szójafehérje-koncentrátumokat (alapkoncentrátumok és további nagyobb értékű koncentrátumok, amelyek gyártásához a félkész termék az alapkoncentrátum). A Solae egy másik, a franciaországi Bordeaux-ban lévő gyártó létesítménye, amely csak egyszerű állati takarmányként felhasznált koncentrátumot gyártott és forgalmazott, 2009 elején zárt be.
(76)
Az uniós gyártást illetően a vizsgálat során kiderült, hogy a Solae gyártási eljárása kizárólag a svájci anyavállalattal, a Solae Europe-pal kötött nyersanyag-feldolgozási megállapodáson alapul. E megállapodás értelmében a Solae Belgium és a Solae Denmark szolgáltatási díj ellenében feldolgozza a Solae Europe által biztosított nyersanyagot. Az egész folyamat alatt a nyersanyagok, bármely félkész termék és a késztermékek egyetlen tulajdonosa a Solae Europe.
(77)
Figyelembe véve, hogy a feldolgozói megállapodások jogilag abban különböznek minden más lehetséges gyártási intézkedéstől, hogy a nyersanyag és a késztermékek tulajdonjoga a megbízónál marad. A jelenlegi esetben azonban az uniós vállalatok által hozzáadott érték a termelési költség több mint 50 %-át teszi ki. A hozzáadott értéknek ez az aránya jól tükrözi az Unióban lévő technológiai beruházások és tőkebefektetések mértékét. Az EU-ban jelentős az ilyen beruházások nettó értéke, és a gazdasági ágazat jelentős számú embert foglalkoztat az Unióban.
(78)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy az Unióban a nyersanyag-feldolgozási műveletek jelentenék „az utolsó jelentős változást”, és ebből adódóan a termékek uniós eredetét eredményeznék.
(79)
A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a Solae Belgium és a Solae Denmark által az Unióban végzett ilyen gazdasági tevékenységet a dömping potenciálisan fenyegetheti, indokolttá téve a védelem szükségességét, az ilyen tevékenység jogi természetétől függetlenül (nyersanyag-feldolgozási megállapodások vagy más gyártási megállapodások). A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy a Solae Belgium és a Solae Denmark vállalatokat olyan uniós gyártóknak kell tekinteni, amelyek az uniós gazdasági ágazat részét képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében.
(80)
Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló megjegyezte, hogy a nyersanyag-feldolgozó vállalatok nem minősülnek uniós gyártóknak, és nem vehetnek részt dömpingellenes vizsgálatokban. Az exportáló azzal érvelt, hogy mivel a nyersanyag és a késztermékek a Svájcban bejegyzett Solae Europe tulajdonában maradt (azaz az EU-n kívül), a Solae Belgium és a Solae Denmark nem tekinthetők uniós gyártóknak, és nem jogosultak a dömpinggel szembeni védelemre.
(81)
Az exportáló rámutatott, hogy korábbi esetekben, mint például a Kínából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatala (7) kapcsán, az intézmények úgy határoztak, hogy két kínai vállalatot kizárnak az exportáló gyártók mintájából, mert nagy mennyiségű exportterméket jelentettek be, amelyet nem ők maguk gyártottak, hanem csupán más exportáló gyártók számára dolgozták fel azokat.
(82)
Meg kell jegyezni, hogy az exportáló által felhozott eset nem hasonlítható össze a jelenlegi esettel. Először is a műanyag zsákok és zacskók fent említett esetében a kínai vállalatoknak saját (nem csupán nyersanyag-feldolgozó) termelésük volt (de a saját előállítású termékeik értékesítése nem volt elég magas ahhoz, hogy a vállalatokat a mintába bevegyék), míg a jelenlegi helyzetben a Solae Belgium és a Solae Denmark kizárólag a nyersanyag-feldolgozási megállapodások alapján működnek.
(83)
Ezenkívül míg a Solae Belgium és a Solae Denmark kizárólagos tulajdonosa a Solae Europe, a mintavételből kizárt kínai vállalatokra vonatkozó vizsgálat nem állapított meg tulajdonosi viszonyt olyan exportáló gyártókkal, akik számára a termékeket feldolgozták.
(84)
Beadványában az exportáló egy másik, korábbi vizsgálatra is utalt, nevezetesen a Kínából származó glicin behozatalára vonatkozó vizsgálatra (8), amelyben a Bizottság egyes kínai vállalatokat kereskedőknek, és nem gyártóknak tekintett, mivel az általuk végzett tevékenység nem minősült gyártásnak.
(85)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a glicin-eset sem támasztja alá az exportáló érvelését, mivel abban az esetben az exportáló kínai vállalatok csak bizonyos feldolgozási műveleteket végeztek, amelyek az érintett termék kémiai összetételét vagy fizikai tulajdonságait nem változtatták meg. Ez teljesen eltér a jelen helyzettől, melyben az uniós vállalatok által végzett műveletek során a szójababot vagy szójapelyhet szójafehérjévé alakítják át, és nemcsak megváltoztatják az anyag kémiai összetételét vagy fizikai tulajdonságait, hanem ezáltal a végtermék jelentős hozzáadott értéket kap.
(86)
Az exportáló azzal is érvelt, hogy az Unión belüli teljes nyersanyag-feldolgozói gyártásra vonatkozó döntéshozatali folyamat egy EU-n kívüli vállalat kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a nyersanyag-feldolgozó vállalatok sorsa teljesen és kizárólagosan a svájci anyavállalatuktól függ. Az exportáló hozzátette, hogy egy másik, az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó ügyben (9) a Bizottság kizárt egy uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározásából, amiért kapcsolatban állt egy célországból származó vállalattal.
(87)
Egy másik fél azt javasolta, hogy amikor a nyersanyag-feldolgozási megállapodást elemezzük, és azt, hogy gyártásnak minősül-e, az olyan kérdéseket, mint a székhely megjelölése, az érdekeltség központja, az uniós piac iránti elkötelezettség, hasonló módon kell elemezni, mint az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása esetében a kapcsolt vállalatokat.
(88)
A Solae-csoportnak szerkezeti kapcsolatai vannak a svájci anyavállalatával, és további vállalati kapcsolatai vannak amerikai vállalatokkal. A dömpingellenes eljárások során nem jelent újdonságot, hogy erős uniós jelenléttel rendelkező vállalatoknak ilyen szerkezeti, tőke- vagy vállalati kapcsolatai vannak az EU-n kívül. Azonban az ilyen, Unión kívüli szerkezeti és vállalati kapcsolatok nem változtathatnak azon a következtetésen, hogy a panaszosok uniós gyártóknak minősülnek.
(89)
Meg kell jegyezni, hogy az ilyen érvek az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja céljából, és az uniós gazdasági ágazat definíciója céljából csak akkor lennének relevánsak, ha a Solae Europe egy célországban, például ebben az esetben a Kínai Népköztársaságban lévő vállalat lenne. Nyilvánvalóan nem ez a helyzet, következésképpen az exportáló érvelése nem releváns.
(90)
Ezenkívül ismételten hangsúlyozni kell, hogy a felhasznált anyag és/vagy a végtermék tulajdonjoga az uniós gyártó meghatározásánál nem számít döntő kritériumnak. A nyersanyag-feldolgozási megállapodások jogilag különböznek ugyan más gyártási megállapodásoktól, a nyersanyag-feldolgozó vállalatok azonban uniós gyártóknak tekinthetők.
(91)
Ez a megközelítés nem mond ellent az intézmények korábbi gyakorlatának, mint például a Kínából származó furfuril-alkohol behozatalával kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálat (10) esetében.
(92)
Meg kell ismételni, hogy a jelenlegi esetben az uniós vállalatok által hozzáadott érték a termelési költség több mint 50 %-át teszi ki. A hozzáadott értéknek ez az aránya jól tükrözi az Unióban lévő technológiai beruházások és tőkebefektetések mértékét. Az EU-ban jelentős az ilyen beruházások nettó értéke, és a gazdasági ágazat jelentős számú embert foglalkoztat az Unióban.
(93)
Végezetül, a Solae Belgium és a Solae Denmark vállalatokat olyan uniós gyártóknak tekintik, amelyek az uniós gazdasági ágazat részét képezik, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(94)
A teljes uniós termelést az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében a panaszos kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg.
(95)
Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat egyetlen gyártóból áll, az alábbi adatokat indexált formában adják meg, hogy az alaprendelet 19. cikke szerint ne szolgáltassák ki az uniós gazdasági ágazat által benyújtott bizalmas adatokat.
2. UNIÓS FOGYASZTÁS
(96)
Az uniós felhasználás meghatározása az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra szánt, nyersanyag-feldolgozási megállapodás keretében végzett termelés értékesítési volumene alapján történt, az uniós piacra kerülő importvolumenre vonatkozó adatok az Eurostattól származnak, a becslések pedig a panaszostól.
(97)
A szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékekre vonatkozó KN-kódok a termékek szélesebb skálájára vonatkoznak, nem csak a vizsgált termékre. A panaszos a vizsgált termék Unióba történő behozatalának értékére és volumenére vonatkozóan kiterjedt kutatáson és a piac alapos ismeretén alapuló becsléseket végzett. Ezeket a becsléseket a vizsgálat során megvizsgálták, és megbízhatónak találták. A Bizottság szolgálataihoz nem érkezett be olyan alternatív javaslatot tartalmazó észrevétel, amely megkérdőjelezte volna e becsléseknek a vizsgálat céljából történő használatát.
(98)
Az egyik fél állítása szerint a Bizottság nem magyarázta el kellőképpen az import kiszámításának a módszerét. Ezt a kritikát azonban a továbbiakban nem támasztották alá. A fél a Bizottság hozzáállását kritizálta, ugyanakkor nem tett javaslatot egy megfelelőbb vagy megbízhatóbb alternatívára. A kritika lényegében arra vonatkozott, hogy a fél nem tehetett megjegyzést. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításától kezdve rendelkezésre állt a nem bizalmas akták között a panasz nem bizalmas változata, amely tartalmazta a kizárásra vonatkozó módszert.
(99)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság szolgálatai ellenőrizték a panaszban szolgáltatott adatokat, és nem találtak semmiféle olyan elemet, amely megkérdőjelezhetné a választott módszer helyességét. Figyelemmel továbbá arra, hogy a felek nem javasoltak alternatív kizárási módszert, az észrevételeiket a Bizottság megalapozatlannak minősítette.
(100)
A figyelembe vett időszakban az uniós piacon 8 %-kal csökkent a kereslet. Konkrétabban az uniós fogyasztás 2007 és 2008 között stabil maradt, 2009-ben 8 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszak alatt változatlan maradt.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
100
92
92
Forrás:
az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai és a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.
3. AZ ÉRINTETT ORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
a) Mennyiség
(101)
Az érintett termék behozatalának mennyisége 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és a vizsgálati időszakban 20 117 tonnát ért el. Konkrétabban, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal 2007 és 2008 között stabil maradt, majd 2009-ben 26 %-kal nőtt, elérve addigi csúcsát. Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a vizsgálati időszak alatt 9 százalékponttal csökkent.
2. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége (tonna)
17 495
17 557
22 017
20 117
Index (2007 = 100)
100
100
126
115
Az érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése - indexált
100
100
136
125
Forrás:
a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.
b) Az érintett import piaci részesedése
(102)
A Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének alakulását tükröző mutató a figyelembe vett időszak alatt 25 %-kal nőtt. 2007 és 2008 között stabil maradt, azonban 2009-ben 36 %-kal nőtt. A vizsgálati időszak alatt 11 százalékponttal csökkent.
c) Árak
i. Az árak alakulása
(103)
A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak 37 %-kal emelkedtek. Konkrétabban, eleinte 48 %-kal nőtt, 2007 és 2008 között, majd 2009-ben 11 százalékponttal esett, és azon a szinten maradt a vizsgálati időszak alatt. A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagos ára a vizsgálati időszak alatt 1,569 EUR volt tonnánként.
3. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A kínai behozatal CIF ára (EUR/tonna)
1 149
1 704
1 570
1 569
Index (2007 = 100)
100
148
137
137
Forrás:
a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.
ii. Áralákínálás
(104)
Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártó uniós piacon, független fogyasztók részére kínált, különösen a hitelköltségekhez, szállítási költségekhez, csomagolás- és jutalékköltségekhez igazított, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait összehasonlították a Kínából származó együttműködő exportálók első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-áraival, a vámkezeléssel, azaz a vámtarifával, az importálás utáni költségekkel (kirakodási ár) kapcsolatos költségekhez igazított súlyozott átlagáraival.
(105)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 12 %-os áralákínálással történt.
Vállalat
Áralákínálás
Crown Group
11,1 %
Gushen Group
9,6 %
Sinoglory Group
15,0 %
(106)
A egyik fél megjegyezte, hogy az áralákínálás szintjét csak a vizsgálati időszakra vonatkozóan számították ki, és az áralákínálás korábbi szintjei nem ismertek. A fél azonban azt javasolta, hogy mivel 2007 és a vizsgálati időszak között a kínai importárak sokkal jelentősebb mértékben nőttek, mint az uniós gazdasági ágazat árai, arra lehet következtetni, hogy az alákínálás mértéke csökkent.
(107)
Valóban, el kell ismerni, hogy míg 2007 és a vizsgálati időszak között a kínai importárak 37 %-kal nőttek, az uniós gazdasági ágazat árai csak 15 %-kal nőttek (lásd alább a (119) preambulumbekezdést). Következésképpen egyértelmű, hogy az átlagos árak tekintetében a kínai és uniós árak közötti különbség 2007 és a vizsgálati időszak között csökkent.
4. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT HELYZETE
(108)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a dömpingelt import uniós gazdasági iparágra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági iparág állapotára.
(109)
A kárelemzés elvégzése céljából a kármutatókat a panaszos által kitöltött, megfelelően ellenőrzött kérdőívből összegyűjtött információ alapján állapították meg.
a) Gyártás
(110)
Az uniós gyártás 14 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. Pontosabban, 2008-ban 8 %-kal csökkent, majd 2009-ben további 15 százalékponttal csökkent. Azonban 2009 és a vizsgálati időszak között egyértelmű javulás volt észlelhető, amikor a gyártás 9 százalékponttal nőtt.
4. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Gyártás (tonna)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
b) Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság
(111)
Az uniós gyártó gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban változatlan maradt.
5. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (tonna)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
(112)
A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás alakulását tükröző mutató 14 %-kal csökkent. 2007 és 2008 között 8 %-kal csökkent, és 2009-ben további 15 százalékpontos csökkenést mutatott. A vizsgálati időszakban 9 százalékponttal nőtt. A felhasználási arány trendje a figyelembe vett időszak alatti gyártás alakulását tükrözi, mivel a gyártási kapacitás stabil maradt.
(113)
Meg kell jegyezni, hogy az általános csökkenés ellenére, a vizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás viszonylag magas volt, 80 % fölött maradt.
c) Értékesítési volumen
(114)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítés 2007 és 2008 között 9 %-kal csökkent, és 2009-ben további 5 százalékpontos csökkenést mutatott. Azonban 2009 és a vizsgálati időszak között egyértelmű javulás volt észlelhető, amikor az értékesítés 6 százalékponttal nőtt.
6. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítés (tonna)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
91
86
92
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
d) Piaci részesedés
(115)
Összességében, a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat megtartotta piaci részesedését. Konkrétabban, a mutató 2007 és 2008 között mintegy 9 %-kal csökkent, de már 2009-ben 1 százalékponttal visszaugrott, és a vizsgálati időszak alatt további 7 százalékponttal nőtt.
7. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
91
92
99
Forrás:
az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai és a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.
e) Növekedés
(116)
2007 és a vizsgált időszak között, míg az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt.
f) Foglalkoztatás
(117)
2007 és a vizsgálati időszak alatt 7 %-kal csökkent a foglalkoztatás. 2007 és 2008 között kismértékben nőtt, majd 2009-ben 10 százalékpontos, jelentős visszaesés volt tapasztalható. A vizsgálati időszak alatt azonban a foglalkoztatás 2 százalékponttal ismét emelkedett.
8. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
101
91
93
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
g) Termelékenység
(118)
A figyelembe vett időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó éves termelésben (tonna) mért termelékenység 7 %-kal csökkent Ez a csökkenés jól tükrözi, hogy a termelés gyorsabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatás. Mégis, meg kell jegyezni, hogy 2009 és a vizsgálati időszak alatt a termelékenység 8 százalékponttal nőtt, és ez azt mutatja, hogy a termelésben bekövetkezett növekedés gyorsabb ütemben történt, mint a foglalkoztatás növekedése.
9. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
91
85
93
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
h) Az értékesítési árakat érintő tényezők
(119)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók átlagos értékesítési árai 15 %-kal nőttek. Az átlagos ár 2008-ban és 2009-ben nőtt (8, illetve 10 százalékponttal), majd a vizsgálati időszak alatt enyhén (3 százalékponttal) csökkent. Általánosságban a szójafehérje-koncentrátumból készült termék (CCSPP) árai nagyban függenek az alapvető nyersanyagok (azaz szójabab vagy szójapehely) és az energia költségeitől. Együttesen a termelési költség jelentős részét teszik ki. Meg kell jegyezni, hogy a szójabab piaca kiszámíthatatlan, jellemzőek az évenkénti, vagy akár havonta előforduló ingadozások.
(120)
Figyelembe véve a vizsgált termék különböző fajtáinak eladási árai közötti jelentős eltéréseket, az átlag eladási ár alakulását óvatosan kell kezelni, mivel a termékösszetételben bekövetkezett bármely változás az átlagos árat is jelentősen befolyásolja.
10. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
108
118
115
Forrás:
kérdőívre adott válasz.
i) A dömpingkülönbözet nagysága
(121)
A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
j) Készletek
(122)
2007 és a vizsgálati időszak között a zárókészletek szintje lényegében stabil maradt. Megjegyzendő, hogy mivel a készletek az éves termelés igen kis hányadát teszik ki, e mutató korlátozott relevanciájú a kárelemzésben.
11. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
90
110
99
Forrás:
kérdőívre adott válasz.
k) Bérek
(123)
2007 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal nőtt az éves munkaköltség. 2007 és 2008 között 5 %-kal nőtt, majd 2009-ben 2 százalékponttal csökkent, később a vizsgálati időszakban 4 százalékponttal növekedett.
12. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (EUR)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
105
103
107
Forrás:
kérdőívre adott válasz.
l) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(124)
A figyelembe vett időszakban a hasonló terméknek az uniós piacon független fogyasztók részére történő értékesítéséből származó nyereségessége, a nettó eladások százalékában kifejezve, jelentősen ingadozott. Míg 2007-ben és 2009-ben az uniós gazdasági ágazat nyereségre tett szert, 2008-ban és a vizsgálati időszak alatt veszteségeket szenvedett. Az ingadozó nyereségesség valószínűleg a szójababpiacon zajló ingadozásokat tükrözi.
13. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
-89
10
-45
Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Forrás:
kérdőívre adott válasz.
(125)
A beruházások megtérülése - a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség - nagyjából a jövedelmezőség tendenciáját követte.
m) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(126)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen ingadozott. A 2007-es pozitív számból 2008-ban negatívba ment át, de 2009-ben ismét javult, majd a vizsgálati időszakban ismét negatív lett. Összességében a pénzforgalom nagyvonalakban a nyereségességi trendet követte.
(127)
Nem volt jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonás terén, főként mivel nagyobb cégcsoportokhoz tartozik.
14. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Pénzáramlás (EUR)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Forrás:
kérdőívre adott válasz.
n) Beruházások
(128)
A hasonló termék előállításába történő éves beruházás 2007 és 2008 között 4 %-kal, majd 2009-ben további 29 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszakban enyhén, 5 százalékponttal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszakban 28 %-kal nőttek a beruházások.
15. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
A vállalat bizalmas adatai
Index (2007 = 100)
100
104
133
128
Forrás:
kérdőívre adott válasz.
5. A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK
(129)
Az adatok elemzése azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban összességében az uniós gazdasági ágazatban a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítés, a foglalkoztatás és a termelékenység csökkent. A bérköltségek is emelkedtek.
(130)
Ugyanakkor ezt a negatív képet kissé enyhíti az a tény, hogy a legtöbb mutató 2009 és a vizsgálati időszak (2010) között pozitív irányba változott. Különösen 2009 és 2010 (vizsgálati időszak) között mind a termelés, mind a kapacitáskihasználás 9 százalékponttal nőtt; az uniós értékesítés és piaci részesedés 6, illetve 7 százalékponttal emelkedett; a foglalkoztatottság 2 százalékponttal, míg a termelékenység 8 százalékponttal nőtt.
(131)
Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban stabil maradt. Jóllehet 2008-ban csökkent, 2009-ben már nőtt. 2010-re a 2007-es szinthez közeli szintet ért el.
(132)
A nyereségesség, valamint a beruházások megtérülése és a pénzáramlás (mindkettő szorosan összefügg a nyereségességgel) az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéről igen vegyes képet festenek. Míg összességében (2007 és a vizsgálati időszak között) ezek az adatok csökkenést mutatnak, mégis jelentősen ingadoznak, jól mutatva a piac kiszámíthatatlanságát.
(133)
2007 és 2009 között a nettó beruházások egyértelműen nőttek (33 %-kal), és 2010-ben (a vizsgálati időszak alatt) csak kevéssel (5 százalékponttal) csökkentek.
(134)
Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak alatt tapasztalt veszteségeinek szintje valójában viszonylag enyhe.
(135)
Az előbbiek fényében arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat némi kárt szenvedett. Figyelembe véve azonban, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt viszonylag jelentéktelen szintű veszteség érte, és a figyelembe vett időszak vége felé a javulás jelei voltak megfigyelhetők, ez a kár nem minősül anyaginak az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
(136)
A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a panaszos azzal érvelt, hogy ebben az esetben anyaginak kell tekinteni a kárt, mivel más esetekben, ahol állítólag hasonlóak voltak a körülmények (azaz a figyelembe vett időszak vége felé pozitív trend volt megfigyelhető) (11), a megállapítások eltérőek voltak. A panaszos azzal is érvelt, hogy a figyelembe vett időszak későbbi részének vizsgálata, és az időszakban tapasztalt javulás jelei alapján következtetések levonása összeegyeztethetetlen a WTO jogszabályaival (12).
(137)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy minden egyes esetet a saját érdemei alapján kell megítélni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálat nemcsak azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak vége felé a javulás egyértelmű jeleit mutatta, hanem azt is, hogy a kedvezőtlen tendenciák jelentősége viszonylag korlátozott volt. Például az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt és összességében viszonylag magas, a kapacitáskihasználás enyhén csökkent, de 80 % fölötti szinten maradt, és a beruházások nőttek. Ezzel ellentétben az oxálsav-ügyben (13) például a kárvizsgálati időszak első évéhez képest a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 %-kal csökkent (14). A citromsav-ügyben (15) a piaci részesedés hasonló mértékű csökkenése volt tapasztalható, és a beruházások is csökkentek (16).
(138)
Tekintettel a WTO kötelezettségekre, az idézett vizsgálóbizottsági jelentés egy teljesen más helyzetre utal, amelyben a vizsgáló hatóság az egymást követő három évből csak 6-6 hónapnyi részleges adatot elemzett, és megállapításait erre a hiányos elemzésre alapozta. Jelen ügyben nyilvánvalóan más a helyzet, mivel a kárelemzés négy egymást követő év teljes éves adatait elemzi, továbbá hangsúlyozzák a tényt, hogy a négyéves időszak végére a vizsgálati időszak előtti évhez viszonyítva az elemzett tendenciák közül többnél pozitív fejlődés volt tapasztalható.
(139)
A fentiek alapján véglegesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár nem tekinthető jelentős kárnak.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. BEVEZETÉS
(140)
A jelentős károkozás hiánya megállapításának sérelme nélkül, valamint azon feltételezés alapján, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár jelentősnek is minősülhetett volna, a Bizottság megvizsgálta a lehetséges okozati összefüggést.
(141)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó kár oka az érintett országból származó dömpingelt behozatal volt-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.
2. A DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA
(142)
Az érintett termék behozatala összességében 15 %-kal nőtt 2007 és a vizsgálati időszak között, és a vonatkozó piaci részesedése 25 %-kal nőtt annak ellenére, hogy az uniós piacon csökkent a kereslet. Ezek a fejlemények általában egybeestek azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete meggyengült. Míg az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megőriznie piaci részesedését, a kínai behozatal több mint 5 százalékponttal nőtt.
(143)
Ennek alapján első megközelítésre úgy tűnhet, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínai Népköztársaságból származó behozatal között.
(144)
A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásainak részletesebb elemzése azonban nem mutat közvetlen összefüggést a kettő között. Például, míg a Kínából származó behozatal alig nőtt 2007 és 2008 között ((101) preambulumbekezdés), CIF-importáraik 48 százalékponttal emelkedtek ((103) preambulumbekezdés), az uniós gazdasági ágazat 2008-ban mégis jelentős károkat szenvedett, és piaci részesedése is csökkent valamelyest. Ezzel szemben, míg a kínai behozatal 26 %-kal nőtt 2008 és 2009 között, CIF-importáraik 11 százalékponttal csökkentek, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nem változott, és a 2008-as veszteségeket is kiheverte. 2009 és a vizsgálati időszak között, míg az uniós piacon továbbra is jelen volt a Kínából származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat helyzete egyértelműen javult, ahogy azt a fenti kárelemzésben is olvashattuk.
(145)
A Kínából származó behozatal és a kármutatók alakulása közötti korreláció hiánya erősen azt sugallja, hogy más tényezők is közrejátszottak, és lehetséges, hogy az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár ezeknek tulajdonítható. Ezt a kérdést az alábbiakban vizsgáljuk.
3. AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSAI
(146)
Az okozati összefüggés vonatkozásában vizsgált egyéb tényezők a következők: i. az uniós kereslet csökkenése, valószínűleg részben a 2008/2009-es évek pénzügyi és gazdasági válságával függ össze; és ii. a szójababpiac ingadozása.
i. az uniós kereslet csökkenése, valószínűleg részben a 2008/2009-es pénzügyi és gazdasági válsággal függ össze
(147)
A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás csökkenése volt megfigyelhető, nevezetesen 8 %-kal, ha 2007-et összehasonlítjuk 2010-zel (vizsgálati időszak). Számos kártényező ezzel a tényezővel összefüggésben alakult ki. Például az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene is 8 %-kal csökkent, figyelembe véve a két fent említett időszakot. További példák a foglalkoztatás - 2010-ben 7 %-kal kevesebb mint 2007-ben - és a termelékenység - szintén 7 %-kal kevesebb 2010-ben mint 2007-ben. Ezért egyértelmű, hogy a keresletben történt csökkenés, bármi legyen is a mögöttes oka, fontos tényező volt az uniós gazdasági ágazat állapotának alakulásában.
(148)
Jóllehet a kereslet csökkenésének oka közvetlenül nem releváns az okozati elemzés szempontjából, lehetséges, hogy legalábbis részben a pénzügyi és gazdasági válság az oka. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kereslet különösen 2008 és 2009 között csökkent. Az időbeli egybeesés miatt a 2008 és 2009 közötti 8 százalékpontos csökkenés minden valószínűség szerint a gazdasági válságnak tulajdonítható. Következésképpen kijelenthető, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a gazdasági válság és az abból következő kereslet hanyatlása okozta.
(149)
Azt is meg kell jegyezni, hogy a Solae Belgium 2009-es jelentésében elismeri, hogy a pénzügyi válság miatt a pénzügyi eszközökből származó alacsonyabb jövedelem negatív hatással volt a vállalat pénzügyi helyzetére.
(150)
Ismételten meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete 2009 és a vizsgálati időszak között javult, ez a javulás nyilvánvalóan egybeesik az általános gazdasági fellendüléssel.
(151)
A fentiek ismeretében megállapították, hogy a kereslet csökkenése, amely részben a gazdasági válságnak tulajdonítható, az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő okozója volt.
(152)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a kárt nem a pénzügyi és gazdasági válság okozta, azonban ebben a tekintetben nem szolgáltatott semmilyen meggyőző érvet, csupán számos olyan esetre (17) utalt, ahol a megállapítások eltérőek voltak.
(153)
Ebben a tekintetben ismét meg kell jegyezni, hogy minden egyes esetet a saját érdemei alapján kell megítélni. Ebben a konkrét esetben az a tény, hogy bár nincs közvetlen összefüggés a dömpingelt behozatalok és az uniós gazdasági ágazat helyzete között, a kereslet csökkenése, mely részben a gazdasági válságnak tulajdonítható, valóban hozzájárult az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetéhez. Sőt, ahogy azt a fentiekben leírtuk, bizonyos mértékig ezt a Solae Belgium 2009-es éves jelentésében nyíltan elismerték.
(154)
Mindazonáltal lényeges különbségek állapíthatók meg a panaszos által említett esetek és a jelenlegi eset között. Az alábbi preambulumbekezdésekben felsorolunk néhányat e különbségek közül.
(155)
Az oxálsav-ügyben (18), jóllehet egyes mutatók valóban pozitív fejlődést mutattak 2009 és a vizsgálati időszak között, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, míg a jelen esetben növekedett, és csaknem elérte a 2007-es szintet (19). Továbbá, az oxálsav-ügy nem mutatta évről évre az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a kármutatók tendenciája közötti korreláció hiányát, amely a jelenlegi esetre viszont jellemző. A nyereségességi tendenciák is különbözőek. Nevezetesen a jelenlegi esetben a nyereségesség meglehetősen ingadozik. Végül a jelenlegi esetben a piac is nagyon kiszámíthatatlan.
(156)
A Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek ügyében (20) az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése minden évben csökkent, összességében 12 százalékponttal (21). Ugyanakkor a kínai behozatalok piaci részesedése évről évre következetesen nőtt, összességében 12,4 százalékponttal (22). A jelen esetben a kínai behozatalok piaci részesedése 2009-ig nőtt, majd 2009 és a vizsgálati időszak között csökkent. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése már 2008-ban csökkent, majd szinte a 2007-es szintre visszaugrott.
(157)
Az üvegszál-ügyben (23) a dömpingelt behozatalok piaci részesedése évről évre nőtt, összességében 6,3 százalékponttal (24).
(158)
A kerámialapok-ügyben (25) a dömpingelt behozatal piaci részesedése egyenletesen nőtt (26). Továbbá a készletek alakulása is más volt. A kerámialapok-ügyben a készletek növekedése a károkozás árulkodó jele volt (27). Végül a kerámialapokra vonatkozó vizsgálatból kiderült, hogy bár az építőipari ágazatban volt némi javulás, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak (28).
(159)
Végül pedig a zsíralkoholok-ügyben (29) a kármutatók alakulása 2009 és a vizsgálati időszak között különbözött a jelenlegi esetétől (például a foglalkoztatás csökkent) (30), és a dömpingelt behozatalok volumene és piaci részesedése 2009 és a vizsgálati időszak között növekedett (31).
(160)
Következésképpen a panaszos panaszát el kell utasítani.
ii. A szójababpiac ingadozása
(161)
A fentiekből kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentősen ingadozik, jelezve a piac kiszámíthatatlanságát.
(162)
Ez a kiszámíthatatlanság szorosan összefügg a nyersanyag-piacon tapasztalható ingadozásokkal. A fő nyersanyag - szójabab - azonnali piacát hagyományosan a jelentős havi és éves ingadozások jellemzik (32), míg a végtermék - CCSPP - árai általában stabilak szoktak lenni (mivel hosszabb távú szerződéseken alapulnak). Következésképpen, a vizsgált termék nyereségességének szintje erősen függ a szójababpiacon éppen fennálló helyzettől.
(163)
Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy 2008-ban valóban jelentősen emelkedett a szójabab ára, és ez erősen hatott a nyereségességre, és az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére. A panaszos is elismerte, hogy a szójabab árának emelkedése valóban hozzájárult az ágazat kedvezőtlen helyzetéhez 2008-ban.
(164)
A fentiek ismeretében világos, hogy a szójababpiac kiszámíthatatlansága is az egyik fő oka volt annak, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett.
(165)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a szójabab árának kiszámíthatatlansága sem befolyásolja az okozati összefüggést, és csak a 2008-as veszteségek esetében volt releváns. Ebben a tekintetben nem nyújtottak be a fenti állítást alátámasztó bizonyítékot.
(166)
Meg kell jegyezni, hogy a szójabab árának emelkedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat gyenge pénzügyi teljesítményével, és mivel a magas szójababárakat tekintették a 2008-as veszteségek fő okának, nem indokolt másképp kezelni a 2010-es veszteségeket, melyek szintén egybeesnek egy újabb szójabab-áremelkedéssel.
(167)
Következésképpen a panaszos panaszát el kell utasítani.
4. AZ OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS
(168)
Más tényezők, különösen a kereslet csökkenése (melyet valószínűleg részben a 2008/2009-es évek gazdasági válsága is okozott) és a fő nyersanyag piacának kiszámíthatatlansága, szintén fontos szerepet játszottak abban, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett.
(169)
Ezért, még ha feltételezzük is, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, mivel a többi tényező nem töri meg az okozati összefüggést, nem állapítható meg, hogy a kárt a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal okozta.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(170)
Mivel a fentiekből kiderült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett el jelentősnek tekinthető kárt, és más tényezők sem törték meg a dömpingelt behozatalok és a károkozás közötti okozati összefüggést, az uniós érdeket nem szükséges megvizsgálni.
G. AZ ELJÁRÁS MEGSZŰNTETÉSE
(171)
Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár hiányára vonatkozó következtetéseket, és tekintettel az okozati összefüggés hiányára, az alaprendelet 9. cikkének megfelelően az eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.
(172)
Valamennyi érintett felet tájékoztattak a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. Észrevételeiket figyelembe vették, de azok nem befolyásolták a fenti következtetéseket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.