ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. srpna 2011
o státní podpoře SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal
(oznámeno pod číslem C(2011) 5546)
(Text s významem pro EHP)
(2012/466/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2009 informovala Komise Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na regionální podporu ad hoc pro investiční projekt společnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (dále jen „Petrogal“) týkající se jejích rafinérií v Sines a Matosinhos (dále jen „investiční projekt“). Dopisem ze dne 9. prosince 2009 poskytlo Portugalsko znění rozhodnutí o zahájení řízení bez důvěrných informací, jež bylo určeno ke zveřejnění.
(2)
Dopisem ze dne 17. prosince 2009 požádalo Portugalsko o prodloužení lhůty pro podání připomínek o jeden měsíc. Komise této žádosti vyhověla dne 22. prosince 2009. Dopisem ze dne 21. ledna 2010 podalo Portugalsko své připomínky.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), od soutěžitele č. 2 (6), konkurenčního podniku společnosti Petrogal (7), od soutěžitele č. 1 (8) (9), od União Geral de trabalhadores (10), od obce Sines (11), od Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a od Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Dopisy ze dne 9. března, 10. března, 17. března a 19. března 2010 předala Komise tyto připomínky Portugalsku, aby se k nim mohlo vyjádřit; jeho poznámky byly doručeny v dopise ze dne 8. dubna 2010.
(6)
Dopisy ze dne 15. a 28. července 2010 (14) si Komise vyžádala další informace, které Portugalsko poskytlo dopisy ze dne 16. a 23. srpna 2010.
(7)
Dopisy ze dne 4. a 5. srpna 2010 požádala Komise soutěžitele č. 1 a 2 o vysvětlení, která byla poskytnuta dopisy ze dne 10. a 15. září 2010. Dopisem ze dne 20. září 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo.
(8)
Dopisy ze dne 17. září a 1. října 2010 si Komise vyžádala od Portugalska další informace. Portugalsko odpovědělo dne 18. a 29. října 2010.
(9)
Dopisy ze dne 13. října 2010 byli soutěžitelé č. 1 a 2 požádáni o konkrétní údaje týkající se jejich odpovědí ze dne 10. resp. 15. září 2010.
(10)
Dopisy ze dne 21. a 28. října 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko odpovědělo dopisy ze dne 12. listopadu 2010.
(11)
Dopisem ze dne 10. listopadu 2010 podal soutěžitel č. 1 vysvětlení ke svému dopisu ze dne 15. září 2010. Dne 12. listopadu 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo, a Portugalsko odpovědělo dne 19. listopadu 2010.
(12)
Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko poskytlo svou odpověď v dopise ze dne 20. prosince 2010.
(13)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o analýzu nákladů a přínosů investičního projektu. Požadované informace poskytlo Portugalsko dne 1. prosince 2010.
(14)
Dopisem ze dne 6. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se akcionářů společnosti Petrogal.
(15)
Dne 12. ledna 2011 se uskutečnila schůzka portugalských orgánů, zástupců společnosti Petrogal a Komise. Dopisem ze dne 25. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se některých záležitostí, jež byly předloženy během schůzky (např. hodnocení trhu, pobídkový účinek podpory).
(16)
Dopisy ze dne 24. ledna, 16. března a 12. dubna 2011 si Komise vyžádala doplňkové informace týkající se možného srovnávacího scénáře pro investiční projekt a Portugalsko na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 7. února, 4. dubna a 29. dubna 2011. E-mailem ze dne 7. června 2011 si Komise vyžádala informace, které Portugalsko neposkytlo v předchozích dopisech. Informace týkající se některých těchto záležitostí předalo Portugalsko e-mailem ze dne 9. června 2011 a v dopisech ze dne 11. a 17. června 2011.
(17)
Dopisem ze dne 24. června 2011 požádala Komise Portugalsko o objasnění zbývajících informací týkajících se trhu s motorovou naftou. Portugalsko tyto informace poskytlo dopisy ze dne 30. června a 14. července 2011. Dopisem ze dne 20. července 2011 udělily portugalské orgány souhlas s tím, že Komise přijme toto rozhodnutí v angličtině.
2. PODROBNÝ POPIS STÁTNÍ PODPORY
2.1 Příjemce
(18)
Příjemce státní podpory, společnost Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (dále jen „Petrogal“), je dceřiná společnost, kterou zcela vlastní Galp Energia, SGPS, S.A. (dále jen „Galp Energia“). Hlavními akcionáři společnosti Galp Energia jsou ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (dále jen „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (dále jen „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (dále jen „CGD“) (18) (1 %) a další (23,31 %). Galp Energia je holdingová společnost skupiny Galp Energia (dále jen „Galp“). Společnost Galp Energia působí na trhu ropných produktů (který zahrnuje rafinérské a marketingové činnosti, například maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej) a rovněž na trhu se zemním plynem.
(19)
Holdingová společnost byla původně založena dne 22. dubna 1999 s názvem GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., a to především za účelem obchodování s ropou a zemním plynem, a spojovala dvě dřívější společnosti ve vlastnictví portugalské vlády, které byly pod kontrolou společnosti Galp Energia, konkrétně společnost Petrogal zaměřující se na ropné produkty a GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zaměřující se na zemní plyn (19).
(20)
Činnost společnosti Galp Energia zahrnuje rovněž uvádění rafinovaných ropných produktů na maloobchodní a velkoobchodní trh na Pyrenejském poloostrově. Jedná se o subjekt s předním postavením na trhu v Portugalsku (20) a s rostoucí přítomností ve Španělsku.
(21)
Společnost Petrogal vlastní jediné dvě rafinérie v Portugalsku. Tyto rafinérie se nacházejí v Sines a Matosinhos. Činnost rafinérií zahrnuje veškeré rafinérské, dodavatelské a logistické činnosti. Společnost Petrogal je největším obchodníkem s ropnými produkty v Portugalsku a rovněž jedním z největších obchodníků na Pyrenejském poloostrově. Fakticky ovládá veškerý dovoz surové ropy a část dovozu rafinovaných produktů do Portugalska; spravuje rovněž 80 % skladovací kapacity pro surovou ropu a rafinované produkty (21) a má důležité postavení v portugalské logistické infrastruktuře pro ropné produkty.
(22)
Společnost Petrogal má rozsáhlý sortiment výrobků, který zahrnuje automobilový benzin, motorovou naftu, tryskové palivo, topný olej, primární benzin, LPG, bitumen a řadu aromátů. Rafinérie odpovídají za dodávky ropných produktů maloobchodní a velkoobchodní divizi společnosti Petrogal a její divizi pro uvádění LPG na trh, konkurentům a zahraničním odběratelům a za fungování rafinačních zařízení a logistických nástrojů. Společnost Petrogal skladuje a přepravuje své produkty prostřednictvím skladovacích zařízení, která zcela vlastní, nebo prostřednictvím přidružených logistických společností.
(23)
Na obr. 1 jsou uvedena vlastnická a kontrolní práva společnosti Petrogal:
(24)
Dne 29. prosince 2005 byla mezi společnostmi Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podepsána dohoda akcionářů, přičemž dne 28. března 2006 se k dohodě připojila společnost CGD (dále jen „dohoda akcionářů“). Dohoda akcionářů vstoupila v platnost dne 29. března 2006 na dobu osmi let. Podle čl. 20 odst. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papírech jsou hlasovací práva spojená s akciemi společnosti Galp Energia, které vlastní strany dohody akcionářů, přidělena recipročně ostatním stranám. Má se proto za to, že společnost Galp Energia ovládají společně akcionáři, kteří jsou stranami dohody akcionářů.
(25)
Podle Portugalska z dohody akcionářů vyplývá, že akcionáři, a zejména společnost ENI, nemohou kontrolovat a sami stanovit strategie mezi svými vlastními rafinérskými činnostmi a rafinérskými činnostmi společnosti Petrogal.
2.2 Investiční projekt společnosti Petrogal
(26)
Cílem investičního projektu je přestavba a rozšíření stávajících rafinérií v Sines a Matosinhos, jediných dvou stávajících rafinérií v Portugalsku. Cílem investičního projektu je rovněž zlepšení integrace a součinnosti mezi oběma rafinériemi. Projekt otevírá možnost používat těžší frakce surové ropy.
(27)
Cílem investičního projektu je zejména zvýšení výroby motorové nafty na úkor automobilového benzinu. Investiční projekt předpokládá, že větší využívání těžkých frakcí surové ropy sníží náklady na suroviny a zajistí flexibilitu s ohledem na původ surové ropy, která má být zpracována.
(28)
Investiční projekt týkající se přestavby rafinérie v Matosinhos spočívá konkrétně ve výstavbě nové vakuové destilační jednotky pro získávání vakuového plynového oleje a zařízení ke snižování viskozity pro mírné tepelné krakování výsledného vakuového zbytku.
(29)
Cílem investičního projektu týkající se přestavby rafinérie v Sines je výstavba nové hydrokrakovací jednotky, tj. jednotky pro hydrokrakování vakuového plynového oleje, pro výrobu motorové nafty a tryskového paliva. Podle investičního projektu bude hydrokrakovací jednotka používat jako surovinu vakuový plynový olej a plynový olej získaný v procesu snižování viskozity, jenž byl vyroben v rafinériích v Matosinhos a Sines, čímž bude zajištěno plné využití zpracovatelské kapacity obou portugalských rafinérií. Zařízení bude zpracovávat přibližně [ ] barelů denně s využitím zbytků z atmosférické destilace ve výši přibližně [ ] kilotun netto ročně jako primární suroviny.
(30)
Produkty získané hydrokrakováním (LPG, těžký benzin (22) a motorová nafta) jsou [ ] hydrogenované, což zajišťuje jejich vysokou jakost. Předpokládá se, že se v důsledku investičního projektu zvýší pouze výroba motorové nafty a těžkého benzinu.
(31)
Podle investičního projektu bude část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines odesílána do rafinérie Matosinhos jako surovina pro závod společnosti Petrogal na výrobu aromátů (23), což bude představovat další krok k větší integraci obou rafinérií. Vyšší výroba těžkého benzinu je nevyhnutelným technickým důsledkem projektu přestavby rafinérie v Sines.
(32)
Práce na investičním projektu byly zahájeny v roce 2008 (první objednávka byla vystavena dne 14. března 2008 na základě rozhodnutí přijatého správní radou dne 5. března 2008) a měly být dokončeny do 31. prosince 2010. Úplné výrobní kapacity má být podle předpokladů dosaženo do roku 2011.
2.3 Jeden investiční projekt
(33)
Portugalsko uvádí, že navzdory zeměpisné vzdálenosti mezi oběma rafinériemi (přibližně 450 km, k překonání této vzdálenosti se má využívat námořní doprava) je nutno investiční projekt považovat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (24) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Portugalské orgány potvrdily, že v předchozích třech letech před zahájením oznámeného investičního projektu neobdržela společnost Petrogal státní podporu.
2.4. Náklady investičního projektu
(34)
Investice v Sines představuje investiční náklady ve výši [ ] EUR v nominální hodnotě. Rafinérie v Sines má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), přičemž intenzita podpory činí 16 %. Co se týká rafinérie v Matosinhos, investice činí [ ] EUR (nominální hodnota) a rafinérie má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 13 %.
(35)
Způsobilé výdaje investičního projektu činí 974 064 894 EUR v současné hodnotě (1 058 934 146 EUR v nominální hodnotě) a zahrnují výhradně zařízení (žádné pozemky ani budovy). Výše podpory u obou rafinérií činí 121 091 314 EUR v současné hodnotě (160 484 007 EUR v nominální hodnotě), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 %. Rozdělení způsobilých výdajů v jednotlivých letech je uvedeno v tabulce č. 1:
Tabulka 1
Způsobilé náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Celkem
Dlouhodobá hmotná aktiva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financování investičního projektu
(36)
Společnost Petrogal hodlá tento investiční projekt financovat s využitím vlastních zdrojů a státní podpory, o kterou požádala (160 484 007 EUR v nominální hodnotě). Nepředpokládají se žádné další zdroje financování ve formě státní podpory. Investiční projekt využívá rovněž půjčky Evropské investiční banky v celkové výši 500 milionů EUR, které byly schváleny v roce 2009. Vlastní příspěvek příjemce ke způsobilým výdajům činí 36 %.
2.6 Limit regionální podpory
(37)
Podle portugalské mapy regionální podpory na období 2007-2013 (26) jsou regiony Alentejo a Norte, v nichž se nacházejí rafinérie Sines resp. Matosinhos, způsobilé pro regionální podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s limity regionální investiční podpory pro velké podniky ve výši 40 %, resp. 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
2.7 Příspěvek k rozvoji regionu
(38)
Investiční projekt má v obou regionech podle předpokladů vést k vytvoření přibližně 150 přímých pracovních míst a 450 nepřímých pracovních míst. Podle informací, které poskytlo Portugalsko, bude ve fázi výstavby vytvořeno přibližně 3 000 dočasných pracovních míst.
2.8 Forma podpory
(39)
Státní podpora má být poskytnuta jako podpora ad hoc, která byla navržena při použití ustanovení režimu podpory, jehož platnost již skončila (N 97/1999), a to podle legislativního nařízení č. 409/99 ze dne 15. října 1999.
(40)
Na základě usnesení portugalské rady ministrů ze dne 6. března 2008 byly dne 10. března 2008 podepsány mezi portugalskou vládou a společnostmi Petrogal a Galp Energia dvě smlouvy o poskytnutí státní podpory. Těmito smlouvami byla „smlouva o přiznání daňových úlev“ a „smlouva o investici“ (dále jen „smlouvy o státní podpoře“).
(41)
Podepsané smlouvy o státní podpoře předpokládaly přiznání daňového dobropisu v souvislosti s dokončením investičního projektu. Podporu bude představovat daňový dobropis, jehož výše se odpočítá od budoucích plateb daně z příjmu právnických osob. Výši daňového dobropisu vypočítají portugalské orgány jako procentní podíl způsobilých investičních nákladů. Daňový dobropis se použije pouze u daní vytvořených investičním projektem. V případě, že by nebylo možno daňový dobropis odečíst v plné výši, lze případný daňový dobropis uplatnit později, a to až do skončení doby platnosti smlouvy (tj. do 31. prosince 2016).
2.9 Výše podpory
(42)
Portugalsko zamýšlí udělit regionální podporu ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě, která má být poskytována od roku 2011. V tabulce č. 2, kterou předaly portugalské orgány, je uveden harmonogram poskytnutí podpory:
Tabulka 2
Rok
Odhadované zdanitelné příjmy
Daně
Využití daňového dobropisu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že podpora pro investiční projekt nebude kumulována s podporou, která byla s ohledem na stejné způsobilé náklady obdržena z jiných místních, regionálních nebo vnitrostátních zdrojů či zdrojů EU.
(44)
Podpora je mimoto poskytnuta pod podmínkou, že Portugalsko zachová investice v podporovaných regionech po dobu nejméně pěti let od dokončení investičního projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutí podpory podléhá schválení Komisí.
(46)
Společnost Petrogal požádala o státní podporu v souvislosti s investičním projektem dne 22. ledna 2007. Dne 23. ledna 2007 portugalské orgány společnosti Petrogal na základě podrobného ověření písemně potvrdily, že investiční projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v „daňovém režimu“.
(47)
Portugalsko se zavázalo, že nepřekročí maximální výši podpory a maximální intenzitu podpory uvedenou v tomto rozhodnutí, a to ani v případě nižších či zvýšených způsobilých výdajů.
2.10 Obecná ustanovení
(48)
Portugalsko se zavázalo předložit:
-
do dvou měsíců od poskytnutí podpory kopii dokumentu zaslaného společnosti Petrogal, který oznamuje vstup smluv o státní podpoře v platnost,
-
každých pět let počínaje ode dne schválení podpory Komisí průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o plnění smlouvy o státní podpoře a o případných dalších investičních projektech zahájených ve stejné provozovně/ve stejném výrobním závodě),
-
do šesti měsíců od vyplacení poslední tranše podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory podrobnou závěrečnou zprávu.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ustanoveními pokynů k regionální podpoře. V tomto ohledu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti týkající se záležitostí uvedených v 50. až 64. bodě odůvodnění.
3.1 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře
(50)
V odstavci 34 pokynů k regionální podpoře jsou popsány běžné kategorie počátečních investic jako „investice do hmotného a nehmotného majetku“ v souvislosti s:
-
založením nové provozovny,
-
rozšířením stávající provozovny,
-
rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky,
-
zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, jsou z definice počáteční investice výslovně vyloučeny.
(51)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda lze investiční projekt, jehož cílem je modernizace a větší integrace obou rafinérií, zvýšení výroby motorové nafty (a zároveň primárního benzinu) při současném snížení výroby automobilového benzinu, považovat za počáteční investici. Komise se domnívala, že investiční projekt nepředstavuje investici do nové provozovny ani do rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky. Lze však mít za to, že zahrnuje aspekty „rozšíření“ a „zásadní změny výrobního postupu“.
(52)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podotkla, že jelikož je nutné opatření podpory posoudit jako podporu ad hoc, musí Portugalsko prokázat, že investiční projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje ve smyslu odstavce 10 pokynů k regionální podpoře.
(53)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila zejména pochybnosti, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně vyrovnává odvětvové účinky vyplývající z podpory (podpora ve výši 160 milionů EUR vytvářející pouze 150 přímých pracovních míst).
(54)
V této souvislosti Komise podotkla, že je důvod pochybovat o nezbytnosti podpory, jelikož z účetní závěrky společnosti Petrogal za rok 2008 je zřejmé, že investiční projekt je součástí její průmyslové strategie a podle analýzy srovnávacího scénáře je pravděpodobné, že by byl proveden i bez podpory. Komise uvedla, že se nezdá, že je podpora nezbytná k provedení investice (v jejímž případě byly práce zahájeny již v roce 2008) a že by společnost Petrogal mohla uvážit jiné lokality pro investici. Není pravděpodobné, že nepotřebná podpora přispěje k rozvoji regionu, a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.
(55)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, zda jsou splněny požadavky týkající se formálního pobídkového účinku, které jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. V případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
(56)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt je způsobilý pro státní podporu, skutečně splňuje požadavky odstavce 38 pokynů k regionální podpoře.
3.2 Posouzení podpory podle ustanovení o podpoře pro velké investiční projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investiční projekt v obou rafinériích jako jeden investiční projekt. Podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře se počáteční investice považuje za jeden investiční projekt, pokud je ekonomicky neoddělitelná, přičemž se vezmou v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti a geografická blízkost.
(58)
V této souvislosti vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně vzdálenosti mezi oběma rafinériemi. Pokládání investičního projektu za jeden investiční projekt by mimoto znamenalo použití upraveného limitu regionální podpory podle odstupňovaných procentních podílů v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(59)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti, pokud jde o posouzení podpory podle ustanovení těchto dvou odstavců pokynů k regionální podpoře.
(60)
Komise nebyla konkrétně schopna dospět k závěru ohledně příslušných produktů, jichž se investiční projekt týká. Není jasné, zda jsou dotčenými produkty výhradně motorová nafta a primární benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda by měly být vzaty v úvahu i jiné produkty rafinérské činnosti. Je nutno uvážit možnou nahraditelnost rafinovaných produktů z hlediska strany nabídky spolu se skutečností, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře.
(61)
Komise uvedla pochybnosti ohledně relevantního výrobkového trhu a toho, zda je pro motorovou naftu i primární benzin nutno pokládat relevantní výrobkový trh za trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko.
(62)
Komise uvedla pochybnosti ohledně toho, zda je nutno relevantní zeměpisné trhy pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“).
(63)
Komise mimoto pochybovala, zda mají společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, na relevantním trhu podíl nižší než 25 % v souladu s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(64)
V souladu s odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vyslovila Komise s ohledem na všechny dotčené produkty pochybnosti ohledně toho, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem překračuje 5 % relevantního trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě a zda je v tomto případě průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby produktu za posledních pět let vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (dále jen „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investiční projekt za nezbytný pro podporu portugalského hospodářství a za způsob posílení evropské konkurenceschopnosti v petrochemickém a rafinérském průmyslu. Pokud by nebylo možno investiční projekt dokončit nebo pokud by chyběla podpora potřebná pro jeho provedení, mohlo by to mít vážné důsledky pro nezávislost a podporu petrochemického řetězce.
(66)
Nové zařízení na výrobu přečištěné kyseliny tereftalové, které plánuje společnost Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., což je španělská dceřiná společnost společnosti La Seda de Barcelona S.A) v Sines, podstatně zvýší požadavky společnosti La Seda na primární benzin. Vyšší výroba primárního benzinu prostřednictvím hydrokrakovací jednotky společnosti Petrogal je proto pro realizaci investice společnosti La Seda, která se odhaduje přibližně na 400 milionů EUR, zásadní.
(67)
Podle AIPQR sníží investiční projekt nedostatek motorové nafty na evropské úrovni.
(68)
AIPQR považuje příspěvek společnosti Petrogal za zásadní pro zajištění a podporu rozvoje centra pro konkurenceschopnost a technologie rafinérského a petrochemického průmyslu a výrobních odvětví jako součást portugalské strategie pro podporu klíčových výrobních odvětví pro národní a regionální hospodářství.
(69)
Podle AIPQR má motorová nafta získaná hydrokrakováním vysokou jakost, což zajišťuje účinnější spalování a minimalizaci znečišťujících látek v emisích výfukových plynů. Jakost motorové nafty a rovněž energetická účinnost, jíž by mělo být investičním projektem dosaženo, umožní společnosti Petrogal splnit její plán na období 2008-2011 týkající se energetické účinnosti.
(70)
AIPQR se rovněž domnívá, že investiční projekt přispěje k sociální a hospodářské udržitelnosti regionů Matosinhos a Sines a k sociální a hospodářské udržitelnosti na vnitrostátní úrovni.
4.2 Připomínky Associação para a eficiência energética (dále jen „COGEN“)
(71)
Investiční projekt je důležitý: zajistí větší pružnost dodávek a větší nezávislost, pokud jde o motorovou naftu.
(72)
Podle COGEN bude investiční projekt představovat významnou příležitost, pokud jde o technologické inovace, a vytvoří přibližně 150 přímých pracovních míst a okolo 500 nepřímých pracovních míst pro osoby se středoškolským vzděláním, a to vše jako stálá pracovní místa.
(73)
Co se týká energetického hlediska, COGEN se domnívá, že projekty přestavby obou rafinérií umožní úspory energie ve výši 14 %. COGEN mimoto vyzdvihuje skutečnost, že investiční projekt umožní rovněž další druh investice, na niž se investiční projekt nevztahuje - vybudování dvou kogeneračních jednotek o výkonu 82 MW, po jedné v každé rafinérii, což bude mít za následek zvýšení kapacity této technologie v Portugalsku o 12 %.
4.3 Připomínky Confederação da Indústria Portuguesa (dále jen „CIP“)
(74)
CIP se domnívá, že investiční projekt řeší situaci Portugalska, pokud jde o tyto záležitosti:
i)
nesoulad mezi spotřebou motorové nafty a stávající zpracovatelskou kapacitou v Portugalsku, jehož důsledkem je trvalá potřeba dovozu velkého objemu motorové nafty a prodej nadbytečného automobilového benzinu v zahraničí;
ii)
budoucí přebytky topného oleje způsobené skutečností, že topný olej se již nepoužívá při výrobě elektřiny a že se obecně odrazuje od využívání topného oleje v průmyslu, jak je stanoveno v portugalském národním programu změny klimatu;
iii)
tendence na mezinárodních trzích související se zvýšením nákupů těžších a kyselejších frakcí surové ropy, přičemž projekt zajistí větší pružnost, pokud jde o výběr surové ropy;
iv)
přínos k zabezpečení dodávek.
(75)
CIP se domnívá, že investiční projekt podstatně zvýší energetickou účinnost obou rafinérií v souladu se závazky Portugalska vůči EU, pokud jde o zvýšení evropské energetické účinnosti o 10 %.
(76)
CIP usuzuje, že plánované vytvoření přibližně 150 pracovních míst pro vysoce kvalifikované pracovníky a 450 nepřímých stálých pracovních míst významně přispěje k hospodářskému rozvoji Portugalska. Podpoří místní hospodářství v dotyčných regionech, v nichž je HDP na obyvatele nižší než celostátní průměr, a během fáze výstavby bude vytvořeno přibližně 5 000 dočasných pracovních míst.
4.4 Připomínky União Geral de Trabalhadores (dále jen „UGT“)
(77)
UGT se domnívá, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj a bude mít kladný dopad na hospodářský rozvoj a sociální a územní soudržnost dotyčných regionů. Dotyčné regiony se vyznačují vysokou mírou nezaměstnanosti, strukturou podniků s malou diverzifikací a HDP na obyvatele, který je nižší než celostátní průměr. Investiční projekt bude mít významný dopad na průmyslovou strukturu obou regionů a celého Portugalska, jelikož se budou rozvíjet předcházející i navazující činnosti, zejména v oblastech jako strojírenství a stavebnictví, elektrická energie, či dokonce obchod a služby společného stravování.
(78)
UGT se domnívá, že investiční projekt vytvoří pracovní místa ve vyšším počtu i kvalitě, zejména v době rychle se zvyšující nezaměstnanosti z důvodu hospodářské a sociální krize. Investiční projekt má v obou rafinériích vytvořit 150 přímých pracovních míst, přičemž mnoho z nich pro vysoce kvalifikované pracovníky. Dalších 450 pracovních míst má být podle očekávání vytvořeno nepřímo, přičemž během doby výstavby bude vytvořeno 5 000 dočasných pracovních míst. Investiční projekt přispěje k zachování některých z 2 050 stávajících pracovních míst, která by mohla být bez investičního projektu ohrožena.
(79)
UGT má za to, že investiční projekt pomůže splnit přísné ekologické a bezpečnostní normy, jelikož rafinérie budou vybaveny technologií, která je šetrnější k životnímu prostředí.
(80)
Podle UGT je investiční projekt velmi důležitý k zvýšení nedostatečné kapacity Portugalska v oblasti rafinace a výroby motorové nafty. Stávající kapacita rafinérií je jednoznačně příliš malá k uspokojení domácí poptávky, což má za následek, že Portugalsko je více závislé na dovozu motorové nafty než jiné země (to znamená vyšší strategická rizika). Nižší dovoz motorové nafty by snížil rovněž stávající schodek obchodní bilance, který je do značné míry způsoben položkami tkajícími se energie.
(81)
UGT závěrem podotýká, že investiční projekt je důležitý nejen z vnitrostátního hlediska, nýbrž rovněž pro EU, jelikož má pomoci rozvíjet zelenější a udržitelnější ekonomiku.
4.5 Připomínky obce Matosinhos
(82)
Obec Matosinhos se domnívá, že vytvoření pracovních příležitostí má na oblast velký dopad. Vytvořením kvalifikovaných pracovních míst s platy přesahujícími regionální průměr přispěje rafinérie v Matosinhos k zvýšení kupní síly oblasti a celého regionu. Bude mít významný dopad na regionální hrubou přidanou hodnotu vyplývající z činnosti rafinérie a z činnosti stovek obchodních a průmyslových malých a středních podniků, zejména vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v regionu činí přibližně 13 % (přesahuje celostátní průměr). Obec Matosinhos se domnívá, že investiční projekt je pro region zásadní, a to z ekonomického i sociálního hlediska.
4.6 Připomínky obce Sines
(83)
Obec Sines je přesvědčena o významu nových výrobních jednotek v rafinérii Sines pro rozvoj místního a regionálního hospodářství. To bude mít kladný dopad na sociální rozvoj regionu kvůli vytvoření kvalifikovaných pracovních míst a zakládání více a lepších malých a středních podniků.
4.7 Připomínky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (dále jen „CGTP“)
(84)
CGTP se domnívá, že investiční projekt vytváří velmi pozitivní environmentální dopady a je důležitý pro regionální rozvoj v Portugalsku, jelikož:
i)
umožní nabízet portugalskému odvětví organické chemie a rovněž na vývoz diverzifikovanější produkty vyšší jakosti. Investiční projekt proto kladně přispěje k zhodnocení specializačního profilu zpracovatelského průmyslu;
ii)
vytvoří stovky stálých pracovních míst a ve fázi výstavby několik tisíc dočasných pracovních míst, především v regionech, které mají jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Portugalsku;
iii)
kromě jiných ekonomických činností rozvine místní hospodářství na úrovni bydlení, obchodu a hotelů.
4.8 Připomínky Associação Industrial Portuguesa (dále jen „AIP“)
(85)
AIP uvádí, že investiční projekt rozhodně přispěje k vyššímu blahobytu regionů Norte a Alentejo.
(86)
Region Norte s mírou nezaměstnanosti 11,6 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009) je v současnosti portugalským regionem s nejvyšší mírou nezaměstnanosti, a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V souvislosti se současnou sociální krizí představuje vytvoření 500 přímých pracovních míst a 200 stálých nepřímých pracovních míst a rovněž přibližně 2 000 dočasných pracovních míst během fáze výstavby pro region obrovský přínos.
(87)
Region Alentejo je v současnosti jedním z portugalských regionů s nejvyšší mírou nezaměstnanosti - 10,2 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009), a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V této souvislosti představuje vytvoření 100 přímých pracovních míst a 250 stálých nepřímých pracovních míst spolu s přibližně 3 000 pracovními místy během fáze výstavby pro region důležitý přínos.
4.9 Připomínky soutěžitele č. 1
4.9.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(88)
Podle soutěžitele č. 1 lze investiční projekt považovat za pouhé „rozšíření stávající provozovny“ ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt nelze pokládat za jeden investiční projekt, jelikož dlouhodobá aktiva investice budou „ekonomicky oddělitelná“ ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře. Rafinérie v Sines a Matosinhos jsou geograficky vzdálené. Investiční projekt jednoznačně vymezuje zvláštní investici pro každou rafinérii. Rafinérie se mohou rozhodnout pro vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity, přičemž v tom případě nebudou mít hydrokrakovací jednotku, nebo naopak. Investice do rafinérií proto nejsou nutně přímo spojené. Rafinérie mohou každopádně fungovat samostatně, aniž by byla nutná integrace. Rafinérie v Matosinhos by mimoto mohla prodávat vyráběný vakuový plynový olej na mezinárodních trzích a hydrokrakovací jednotka nacházející se v Sines může být zásobována dovezeným vakuovým plynovým olejem.
(89)
Portugalsko zmínilo jako příspěvek investičního projektu k rozvoji regionu pouze vytvoření přímých a nepřímých pracovních míst. Nelze proto prokázat, že investiční projekt přispěje k soudržné regionální rozvojové strategii a že se zabývá cílem týkajícím se hospodářské soudržnosti (28). Stěží lze uznat, že vynaložení více než jednoho milionu EUR na jedno vytvořené přímé pracovní místo lze považovat za mimořádný příspěvek k regionálnímu rozvoji. V tomto ohledu je poměr výše podpory k přímým pracovním místům u investičního projektu porovnán s předchozími rozhodnutími Komise (uvedenými v tabulce zkoumající tento poměr v předchozích rozhodnutích Komise). Soutěžitel č. 1 se mimoto domnívá, že investiční projekt není spojen s údajným selháním trhu.
(90)
Pokud jde o požadavek týkající se formálního pobídkového účinku, společnost Petrogal neobdržela od Portugalska před zahájením prací dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu. Soutěžitel č. 1 proto dospěl k závěru, že podpora není v souladu s odstavcem 38 pokynů k regionální podpoře.
(91)
Co se týká ekonomického posouzení, soutěžitel č. 1 se domnívá, že podpora nesplňuje kritérium nezbytnosti a nevytváří pobídkový účinek. Investiční projekt je výrobní investicí, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a možností získat přístup k těžším frakcím surové ropy, jež jsou levnější. Jedná se o investici reagující na přirozený vývoj poptávky po motorové naftě. Všechny ostatní hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují v rafinériích podobné investice bez státní podpory. Ze skutečností proto vyplývá, že by se investiční projekt uskutečnil v každém případě, což není v souladu s odstavcem 22 sdělení Komise ze dne 24. června 2009 (29) (dále jen „sdělení o podrobném posouzení“).
(92)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že dotčenými produkty jsou:
-
motorová nafta (což je konečný produkt),
-
primární benzin (což je meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře), za (domnělé) dotčené produkty je proto nutno považovat rovněž petrochemické výrobky na bázi primárního benzinu,
-
zbytky hydrokrakování (není-li hydrokrakovací jednotka vybavena recyklačním zařízením).
- Motorová nafta
(93)
Podle soutěžitele č. 1 je společnost Petrogal jediným tržním subjektem s kapacitou pro rafinaci surové ropy v Portugalsku. Společnost Petrogal zásobuje své konkurenty na tomto trhu. Společnost Petrogal kontroluje největší dovozní a skladovací zařízení pro automobilový benzin a motorovou naftu. Tato společnost má největší síť čerpacích stanic v Portugalsku. Společnost Petrogal má na velkém počtu trhů s ropnými produkty v Portugalsku dominantní postavení či přinejmenším významnou tržní sílu. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že by se posouzení relevantního trhu nemělo provést pouze na úrovni rafinérie, nýbrž je nutné posoudit situaci v oblasti hospodářské soutěže rovněž na úrovni maloobchodního a jiného než maloobchodního trhu s motorovou naftou.
- Primární benzin
(94)
Co se týká primárního benzinu, soutěžitel č. 1 se domnívá, že by relevantní výrobkový trh, jenž je nutno posoudit, neměl být omezen na prodej na úrovni rafinérie, nýbrž že je třeba vzít v úvahu navazující činnosti.
(95)
Pokud jde o relevantní zeměpisný trh, podíl celkového dovozu a vývozu motorové nafty ve vztahu k celkovému prodeji motorové nafty v Portugalsku je příliš nízký, než aby odůvodňoval volbu regionálního trhu jako relevantního trhu. Soutěžitel č. 1 zastává názor, že relevantním zeměpisným trhem je portugalský trh.
(96)
Soutěžitel č. 1 usuzuje, že je třeba vzít v úvahu činnosti společnosti ENI na dotčených výrobkových trzích, jelikož pokud může určitá společnost vykonávat rozhodující vliv na prodejní politiku jiné společnosti, je nutné posoudit společný podíl obou společností na relevantních trzích.
(97)
Soutěžitel č. 1 vyvozuje závěr, že u motorové nafty je významně překročena 25 % prahová hodnota pro podíl na trhu stanovená v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře. Podpora poskytnutá investičnímu projektu má proto dotovat tržní subjekt s dominantním postavením a umožnit mu zachovat a zvýšit jeho tržní sílu. Hospodářská soutěž bude vážně nepříznivě ovlivněna a podpora významně naruší relevantní trhy.
(98)
Soutěžitel č. 1 se závěrem domnívá, že podpora představuje provozní podporu, která posiluje postavení dominantního hospodářského subjektu na relevantních trzích. Podpora nepřispívá k vytvoření pobídkového účinku. Negativní dopady podpory každopádně převažují nad jejími případnými kladnými dopady.
4.9.2 Připomínky předložené v dopisech ze dne 15. září a 10. listopadu 2010 (v odpovědi na dotazy Komise ze dne 5. srpna a 13. října 2010)
(99)
Obdobné investiční projekty byly provedeny ve čtyřech rafinériích (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao), a to se stejným cílem, tj. zvýšit ziskovost aktiv vybudováním nových konverzních jednotek, které maximalizují výtěžnost středních destilátů, snižují výrobu topného oleje a zpracovávají těžší frakce surové ropy. Soutěžitel č. 1 odkazuje rovněž na podobné investiční projekty v Itálii (rafinérie Sannazzaro a Taranto, uskutečněné společností ENI), v Německu (Bayernoil), v Litvě (Mazeikiu Nafta) a v Bělorusku (Slavneft).
(100)
Pokud jde o možnou referenční míru návratnosti u takových investic v daném odvětví, soutěžitel č. 1 uvádí, že mu referenční hodnota není známa: ziskovost investičního projektu závisí obvykle na kapitálových nákladech každé společnosti a na jiných aspektech. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v době, kdy se rozhodovalo o investičním projektu, by referenční míra návratnosti v odvětví rafinace měla činit nejméně 10 %.
(101)
Soutěžitel č. 1 odkazuje obecně na existenci překážek dovozu ve vztahu k relevantnímu zeměpisnému trhu. Domnívá se, že hlavním problémem v Portugalsku je dominantní postavení společnosti Petrogal na trhu, která ovládá veškerou rafinační kapacitu v Portugalsku, a tudíž nejdůležitější dovozní a vývozní terminály. Soutěžitel č. 1 dále tvrdí, že společnost Petrogal má dominantní postavení, pokud jde o kapacitu pro skladování produktů, která podle některých nezávislých zdrojů (30) představuje až 90 % trhu. To společnosti Petrogal umožňuje dosáhnout podílu na maloobchodním prodeji ve výši přibližně 45 % a podílu na jiném než maloobchodním prodeji ve výši 80 % portugalského trhu.
(102)
Pokud jde o dotaz Komise týkající se odmítnutí udělit přístup ke skladovací kapacitě společnosti Petrogal, soutěžitel č. 1 nebyl schopen takovouto situaci popsat.
(103)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v Portugalsku je skladovací kapacita omezená a že skladovací náklady u podobných zařízení nebo činností jsou v Portugalsku vyšší než v jiných zemích, jako je Španělsko a Itálie (přibližně o 25 %).
(104)
Soutěžitel č. 1 má za to, že mezi cenami dovezené motorové nafty a cenou motorové nafty pořízené od společnosti Petrogal neexistují podstatné rozdíly, jelikož ceny jsou indexovány podle mezinárodních cen s připočtením logistických nákladů.
4.10 Připomínky soutěžitele č. 2
4.10.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(105)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že investiční projekt zvýší kapacitu společnosti Petrogal pro výrobu motorové nafty přibližně o 2,5 milionu tun a přemění Portugalsko z malého dovozce na významného vývozce motorové nafty.
(106)
Soutěžitel č. 2 vyslovil pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory, jelikož společnost Petrogal patří do velké skupiny, kterou vlastní a ovládá společnost ENI. Společnost Petrogal je zisková společnost, která v Brazílii a Angole uskutečnila významné investice do činností předcházejících rafinaci a ve Španělsku investice do navazujících činností za účelem rozšíření své distribuční sítě. V Portugalsku má výsadní postavení, jelikož je vlastníkem jediných dvou rafinérií.
(107)
Společnost Petrogal je vertikálně integrovaná a je největší společností, která v Portugalsku uvádí ropné produkty na trh, a třetím největším soutěžitelem na Pyrenejském poloostrově.
(108)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že státní podpora nesplňuje formální požadavky týkající se pobídkového účinku podpory, jak jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt je sám o sobě ziskovou transakcí, která plní střednědobé až dlouhodobé strategické cíle společnosti Petrogal, proto by se uskutečnil v každém případě.
(109)
Podle soutěžitele č. 2 přispěje investiční projekt k uspokojení rostoucí domácí poptávky po motorové naftě, umožní společnosti Petrogal stát se čistým vývozcem na ostatní trhy (jako je Francie a Španělsko) a zvýší rafinérskou marži společnosti Petrogal.
(110)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že nezbytnost podpory je nutno posoudit na základě ustanovení oddílu 2.3 sdělení o podrobném posouzení.
(111)
Soutěžitel č. 2 odkazuje na zprávu PFC Energy uvedenou v poznámce pod čarou č. 31, v níž je zmíněno, že investiční projekt společnosti Petrogal byl realitou již v roce 2006. Investiční projekt mohl být proveden pouze v regionech Matosinhos a Sines (nikoli proto, že se jedná o podporované oblasti, nýbrž z toho důvodu, že se zde obě rafinérie nacházejí).
(112)
Soutěžitel č. 2 má rovněž za to, že z podstaty věci nebylo možno investovat do přestavby stávajících rafinérií na jiném místě.
(113)
Soutěžitel č. 2 uvedl pouze připomínky týkající se motorové nafty.
- Úroveň rafinérie
(114)
Soutěžitel č. 2 objasnil, že ačkoliv neexistují žádné právní překážky dovozu, dovoz je velmi podmíněn (ne-li omezen) řadou fyzických faktorů (nedostatečné skladovací prostory pro dovoz, jejich umístění a vlastnictví, omezení týkající se sekundární logistické sítě) a faktorů týkajících se struktury trhu (možnost stanovit ceny na úrovni rafinérie).
- Jiná než maloobchodní úroveň
(115)
Ostatní portugalští účastníci trhu dovážejí 90 % celkového objemu dovezené motorové nafty, přičemž se potýkají s významnými problémy, jak je uvedeno ve zprávě portugalského orgánu pro hospodářskou soutěž s názvem „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (dále jen „zpráva orgánu“). Soutěžitel č. 2 se domnívá, že všechny tyto faktory vedou k tomu, že portugalský trh je uzavřenější než srovnatelné trhy v ostatních zemích.
(116)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by posouzení relevantního trhu nemělo být omezeno na úroveň rafinérie, nýbrž že by mělo zahrnovat rovněž distribuční a prodejní kanály (maloobchodní a jiné než maloobchodní). Investiční projekt zvýší výrobu o 2,5 milionu tun ročně, což přemění Portugalsko na zemi s ročním přebytkem ve výši 1,6 milionu tun motorové nafty a 0,5 milionu tun bionafty ročně pocházející z rafinérie v Sines.
- Maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej
(117)
Podle zprávy orgánu je tato úroveň prodeje považována za druhou úroveň ve struktuře distribuce motorové nafty. Cena motorové nafty bude záviset na kupní ceně v rafinérii nebo při dovozu, k níž se připočítávají náklady na přepravu a skladování a obchodní marže.
(118)
Soutěžitel č. 2 má za to, že společnost Petrogal soutěží rovněž na úrovni distribuce, přičemž má jednoznačnou konkurenční výhodu: podpora poskytnutá k snížení nákladů společnosti Petrogal na výrobu motorové nafty posílí její stávající dominantní postavení na portugalském trhu (51 % na jiném než maloobchodním trhu a 37 % na maloobchodním trhu).
(119)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by relevantním zeměpisným trhem měl být nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově. Relevantní zeměpisný trh by mohl být na úrovni EHP pouze tehdy, pokud by dovoz motorové nafty skutečně soutěžil s motorovou naftou, která byla rafinována v Portugalsku (za předpokladu, že neexistují žádné právní ani ekonomické překážky vstupu).
(120)
Podpora investice nepříznivě ovlivní konkurenty společnosti Petrogal na trhu na Pyrenejském poloostrově, jelikož rafinérie nacházející se ve Španělsku provedly podobné investice (s velmi podobnými strategickými cíli) bez podpory.
(121)
Pokud by se maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej považoval za součást relevantního výrobkového trhu, byl by podíl společnosti Petrogal na vnitrostátním trhu a místních trzích značně nad 25 % prahovou hodnotou stanovenou v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře a podpora by neměla být poskytnuta.
(122)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že z hlediska strany nabídky jsou jiné než maloobchodní trhy s automobilovým benzinem a motorovou naftou vysoce koncentrované (přední čtyři účastníci trhu mají podíl na trhu vyšší než 95 %), jak ve své zprávě uvádí portugalský orgán pro hospodářskou soutěž.
(123)
Společnost Petrogal má na základě objemu odhadovaný podíl na jiném než maloobchodním trhu s motorovou naftou v Portugalsku ve výši 35 % až 45 %. Soutěžitel č. 2 má za to, že investiční projekt povede k dodatečné výrobní kapacitě ve výši 2,5 milionu tun, a vezme-li se tento projekt v úvahu společně s ostatními projekty, které provedla společnost Petrogal, bude tato společnost schopna nejen uspokojit domácí poptávku na portugalském trhu s motorovou naftou, nýbrž rovněž vyvézt téměř 2 miliony tun motorové nafty do sousedních zemí (Španělsko a Francie).
4.10.2 Připomínky předložené v dopise ze dne 10. září 2010 v odpovědi na žádost Komise o informace ze dne 4. srpna 2010
(124)
Soutěžitel č. 2 uvedl, že na úrovni odvětví není stanovena referenční míra návratnosti, jelikož společnosti mají vlastní cílovou míru návratnosti a tyto cílové míry návratnosti se mohou lišit v závislosti na charakteristice každého investičního projektu. Soutěžitel č. 2 poskytl seznam pěti rafinérií, které uskutečnily podobné investiční projekty v celkové výši více než 6 miliard EUR, a to bez státní podpory.
(125)
Soutěžitel č. 2 poukázal na skutečnost, že skladovací kapacity a přístavní zařízení jsou omezené. Dodávky do Portugalska se proto uskutečňují v menším množství, což má za následek vyšší distribuční náklady, které nepříznivě ovlivňují konečné maloobchodní a jiné než maloobchodní marže.
(126)
Co se týká skladovacích zařízení, soutěžitel č. 2 uvedl, že zařízení obvykle využívá vlastník (jako je společnost Petrogal) pro vlastní účely. V případě skladovacích zařízení, která patří třetím stranám, je k dispozici málo skladovacího prostoru kvůli stávajícím dlouhodobým smlouvám, které již byly podepsány s jinými hospodářskými subjekty.
(127)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že společnost Petrogal má kvůli svému dominantnímu postavení v oblasti skladovacích zařízení v porovnání se svými konkurenty výhodu spočívající v její prodejní ceně motorové nafty, která se odhaduje přibližně na 3 až 5 USD/t.
5. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
5.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(128)
Portugalsko upřesnilo, že se schůzka mezi portugalskými orgány a útvary Komise uskutečnila dne 11. března 2009. Portugalsko uvedlo, že investiční projekt není projektem na obnovu ani projektem modernizace; jedná se o projekt přestavby, který povede k účinné změně procesu rafinace za účelem lepšího uspokojování rostoucí poptávky po motorové naftě. Portugalsko dodává, že financování poskytne i EIB a že podpora ve formě daňového dobropisu bude poskytnuta od roku 2011. Portugalsko se rovněž domnívá, že by posouzení investičního projektu jako podpory ad hoc nemělo vést k zpřísnění pravidel pro posouzení. Smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře, které byly uzavřeny mezi Portugalskem a příjemcem podpory, jsou podmíněny kladným rozhodnutím Komise. Jelikož smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře již byly předány Komisi ve fázi oznámení, Portugalsko tvrdí, že předání administrativního dopisu (se smlouvou o investičním projektu a smlouvou o státní podpoře uvedenou na straně 8 rozhodnutí o zahájení řízení v příloze tohoto administrativního dopisu) určuje vstup těchto smluv v platnost.
5.1.1 Připomínky týkající se investičního projektu
(129)
Portugalsko se domnívá, že investiční projekt představuje počáteční investici spadající do těchto kategorií: rozšíření stávající provozovny nebo zásadní změna výrobního postupu.
(130)
Podle Portugalska umožní nová vakuová destilační jednotka a nová hydrokrakovací jednotka výrobu většího množství motorové nafty, a tudíž přizpůsobení výroby motorové nafty potřebám trhu. Toto přizpůsobení není možné při stávajícím uspořádání systému rafinace, který je velmi málo pružný, pokud jde o přechod výroby z automobilového benzinu na motorovou naftu.
(131)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos, nová hydrokrakovací jednotka v rafinérii v Sines a původní, již existující rafinační jednotky budou fungovat současně. Portugalsko proto usuzuje, že investiční projekt je rozšířením systému výroby se zásadní změnou výrobního postupu.
(132)
Portugalské orgány objasnily, že nové uspořádání výrobního postupu posílí doplňkové provozní a funkční souvislosti mezi oběma rafineriemi: vakuový plynový olej [ ] se bude přepravovat z Matosinhos do Sines a těžký benzin [ ] se bude přepravovat ze Sines do Matosinhos. Investiční projekt se uskutečňuje v integrovaném systému rafinace: rafinérie Sines a Matosinhos jsou neoddělitelné, zejména za účelem optimalizace výroby motorové nafty. Není dodrženo pouze geografické kritérium („geografická blízkost“). Rozdělení investičního projektu na dvě části by však bylo umělé, jelikož investiční projekt je technicky, funkčně a strategicky neoddělitelný (32).
5.1.2 Připomínky týkající se charakteristiky trhu a příslušných produktů
(133)
Portugalsko se domnívá, že příslušnými produkty jsou motorová nafta a těžký benzin, přičemž hlavním ekonomickým důvodem investice je motorová nafta a těžký benzin je technicky nevyhnutelným vedlejším produktem výroby v Sines.
(134)
Pokud jde o těžký benzin vyráběný rafinériemi po přestavbě, ten se bude využívat v tuzemsku, při výrobě aromátů společností Petrogal v Matosinhos, a nahradí dovoz (přičemž 92 % dovozu pochází ze zemí mimo EU). Investiční projekt zvýší výrobu těžkého benzinu pouze v Sines (o [200-250] kilotun ročně) (33). Vyšší výroba těžkého benzinu v Sines nahradí množství, jež je v současnosti dováženo do Matosinhos, a nebude se prodávat třetím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že investice do rafinérie v Matosinhos nesouvisí se zvláštními jednotkami zpracovávajícími těžký benzin na reformát, meziprodukt pro výrobu aromátů (tj. výrobků na bázi primárního benzinu), a s následným zpracováním reformátu v závodě společnosti Petrogal na výrobu aromátů v Matosinhos na výrobky na bázi primárního benzinu (které se prodávají na trhu petrochemickému odvětví druhé generace za tržní ceny). Cena reformátu účtovaného závodu na výrobu aromátů se nezmění, jelikož je indexována na [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu.
(136)
Portugalsko má za to, že relevantní vnitrostátní trh je otevřený a konkurenční bez překážek obchodu. Ceny motorové nafty jsou založeny na ceně surové ropy a nákladech na rafinaci. Rafinérie musí soutěžit s dovozem. Portugalsko se domnívá, že relevantním zeměpisným trhem je severozápadní Evropa.
(137)
V předchozích rozhodnutích Komise se uvádí, že primární benzin je produktem, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni, a relevantním výrobkovým trhem je přinejmenším západní Evropa.
(138)
Na úrovni skupiny (bez údajů společnosti ENI, jelikož ta nemá na Pyrenejském poloostrově rafinérské ani maloobchodní činnosti a Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) ukazuje nízkou míru koncentrace na evropské úrovni) je podíl na regionálním trhu nižší než 25 %.
5.1.3 Připomínky týkající se projektu v rámci evropské, vnitrostátní a regionální strategie
(139)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt je v souladu se strategickými cíli přijatými na vnitrostátní nebo evropské úrovni. Maximální zvýšení výroby motorové nafty (odhadované od roku 2011 na [1-3] miliony tun ročně) umožní lepší využití zpracovatelské kapacity portugalského systému rafinace. Umožní rovněž lépe sladit nabídku a poptávku a vyrovnat významný nedostatek motorové nafty a snížit přebytek automobilového benzinu.
(140)
Podle Portugalska sníží investiční projekt závislost na dovozu motorové nafty z Ruska, což je cíl, který přijala Komise (ve svém druhém strategickém přezkumu energetické politiky z roku 2008: Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (34)) a členské státy.
(141)
Poptávka po motorové naftě se zvyšuje a mezi rokem 2000 a 2025 bude dále růst, při současném uspořádání se však rafinérie mohou vývoji poptávky přizpůsobit bez velkých investic do přestavby pouze nepatrně. Investice společnosti Petrogal předpokládá rostoucí poptávku a snižuje závislost na dovozu a rizika spojená s dodávkami.
(142)
Investiční projekt podpoří snižování emisí do ovzduší a bude optimalizována energetická účinnost zařízení. Plánovaná opatření k hospodárnému využívání energie umožní snížit stávající spotřebu energie v rafinériích o [ ] %.
(143)
Po zahájení výroby v rafinériích po přestavbě se bude zpracovávat stejný produkt, avšak s podstatně vyšší zpracovatelskou kapacitou, nižší spotřebou energie a nižšími emisemi.
(144)
Podle Portugalska má velký význam dopad na znečištění ovzduší, jelikož projekt sníží emise ze stacionárních zdrojů, a přispěje tak k dosažení regionálních a vnitrostátních cílů týkajících se kvality ovzduší.
(145)
Uznává se význam investičního projektu na regionální úrovni, jelikož vede rovněž k zahrnutí zemního plynu do portfolia pohonných hmot obou rafinérií a nahrazení stávajícího závodu na výrobu páry kogenerační jednotkou.
(146)
Na vnitrostátní úrovni lze přínosy pro životní prostředí posoudit s ohledem na přispění k dosažení cílů stanovených v národním programu snižování emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku (35).
(147)
Investiční projekt zvýší jakost motorové nafty, a sníží tudíž emise znečišťujících látek z vozidel. Investiční projekt bude mít rovněž kladný dopad na biologické faktory (flóru a faunu) a na krajinu.
5.1.4 Připomínky týkající se příspěvku k regionálnímu rozvoji
(148)
Portugalsko zdůrazňuje významný příspěvek investičního projektu k regionálnímu rozvoji vzhledem k jeho umístění ve dvou znevýhodněných regionech, jež jsou postiženy vysokou nezaměstnaností. Oba regiony jsou způsobilými oblastmi podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s běžnými limity regionální podpory pro velké podniky ve výši 40 % (v případě Sines v regionu Alentejo) a 30 % (v případě Matosinhos v regionu Norte) podle portugalské mapy regionální podpory. Obě oblasti jsou regiony spadajícími do cíle „Konvergence“ (jak je vymezeno v regionální politice EU) s HDP na obyvatele pod 75 % evropského průměru.
(149)
Portugalsko se domnívá, že rafinérie v Sines a Matosinhos představují základní pilíře regionálních ekonomik. Portugalsko očekává, že investiční projekt bude mít mimořádně kladné dopady na zaměstnanost a obecněji na hospodářskou strukturu regionů Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinérie v Sines se nachází v regionu Alentejo, což je region s HDP o 6 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region se vyznačuje menším počtem podniků a nedostatkem vyspělých služeb pro podporu rozvoje a inovací. Ve třetím čtvrtletí roku 2009 činila míra nezaměstnanosti 10,2 %, tj. byla o 0,4 % vyšší než celostátní průměr, a ve třetím čtvrtletí roku 2010 vzrostla na 11,6 % (0,7 % nad celostátním průměrem).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinérie v Matosinhos se nachází v oblasti Porta v regionu Norte. Region Norte je v současnosti nejchudším portugalským regionem NUTS II (společná klasifikace územních statistických jednotek) s HDP na obyvatele v roce 2008 přibližně o 20 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region má tempo hospodářského růstu nižší než je průměr v EU a Portugalsku a vykazuje nízkou úroveň kvalifikovaných lidských zdrojů. Míra nezaměstnanosti vzrostla z 11,6 % ve třetím čtvrtletí roku 2009 na 13,2 % v témže čtvrtletí roku 2010, což významně překračuje celostátní průměr (9,8 % v roce 2009 resp. 10,9 % v roce 2010).
5.1.5 Pracovní místa a odborná příprava
(152)
Podle Portugalska vytvoří investiční projekt v obou rafinériích v provozní fázi podle odhadů 150 nových pracovních míst přímo spojených s provozem zpracovatelských jednotek.
(153)
Poměr mezi investičními výdaji a počtem vytvořených přímých míst ukazuje, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné. Odvětví mimoto vyžaduje zvláštní a kvalifikovanou odbornou přípravu.
(154)
Investiční projekt má velký potenciál k vytváření nepřímých pracovních míst, jelikož nové jednotky zvýší technologickou složitost rafinérií a vyžadují větší údržbu. V důsledku politiky rafinérií v oblasti subdodávek se bude zvyšovat poptávka po poskytování služeb specializovanými pracovníky. Portugalsko se domnívá, že „přestavba rafinačních jednotek bude mít výrazný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, zejména ve strojírenství, energetice a stavebnictví. Odhaduje se, že během nejrušnějšího období výstavby se na výstavbě obou rafinérií bude podílet přibližně 3 000 pracovníků“ a „podle očekávání bude vytvořeno přibližně 450 nepřímých stálých pracovních míst“. Tato pracovní místa vyžadují kvalifikované pracovníky, kteří mají obvykle vyšší mzdu, než je průměr na trhu, s očekávaným významným sociálním a hospodářským dopadem na okolní komunity, zejména v oblasti Sines.
(155)
Pokud jde o to, zda je poměr tři nepřímá pracovní místa na každé přímé pracovní místo u investičního projektu (a použitá metodika) odůvodněné, Portugalsko odpovědělo, že tento poměr je nutno porovnat s poměrem u jiných investičních projektů v témže odvětví. S odkazem na dvě jiná opatření podpory, která Komise schválila (rozhodnutí Komise týkající se petrochemických projektů, a to ve věci N 898/06 - Repsol Polimeros a ve věci N 899/06 - Artensa) (36), se Portugalsko domnívá, že předpokládaný poměr přímých pracovních míst k nepřímým pracovním místům je u investičního projektu konzervativnější a reálnější než poměr u projektu Repsol Polimeros (15 nepřímých pracovních míst na každé přímé pracovní místo), ačkoliv se oba projekty týkají starých průmyslových areálů. Portugalsko rovněž uvedlo, že se počty u daného investičního projektu blíží počtům u projektu Artensa, který je počátečním projektem (projektem na zelené louce). Portugalsko přihlíží rovněž k referenční hodnotě, kterou stanovila společnost HSB Solomon Associates LLC pro ropný průmysl: PEI (ukazatel efektivity zaměstnanců). Tento ukazatel ukazuje počet odpracovaných hodin na ekvivalent destilační kapacity, tj. obecně počet vytvořených pracovních míst na zpracovaný barel surové ropy. Podle poslední dostupné zprávy (údaje pro rok 2008) vykazoval příjemce celkový index [50-70] v porovnání s hodnotou 113,7 pro průměr ve studii a 206,8 pro průměr v jižní a střední Evropě. To odráží počet osob pracujících interně v rafinérii, [ ] a existenci skupiny podpůrných činností na základě trvale poskytovaných externích služeb. Portugalsko se domnívá, že toto využívání externích služeb zajišťuje vytváření nepřímých pracovních míst a odůvodňuje očekávání vyššího poměru nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům než v případě projektu Artensa. V porovnání s rozhodnutími Komise popsanými v tomto bodě odůvodnění proto Portugalsko dospělo k závěru, že tato strategie je u projektu Repsol Polimeros dovedena do extrému (minimální využití vnitřních zdrojů a maximální využití vnějších zdrojů). Projekt Artensa ukazuje opak, tj. rovnováhu při využívání vnitřních a vnějších zdrojů. Portugalsko má za to, že navrhovaný poměr 3:1 je v souladu s příslušným poměrem v odvětví rafinace a náležitě odráží míru externalizace činností společnosti Petrogal (např. v oblasti údržby).
(156)
V následném podání Portugalsko toto tvrzení podpořilo citováním novějšího dokumentu (37) zveřejněného Komisí, který podle názoru Portugalska udává poměr mezi 4:1 a 6:1: „ačkoli tudíž odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst“. Týž dokument uvedený v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje „dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu“, z čehož vyplývá poměr dokonce 12:1.
(157)
Během formálního vyšetřovacího řízení vyčíslilo Portugalsko v dalším dokumentu (analýze nákladů a přínosů) poskytnutém Komisi počet pracovních míst zajištěných investičním projektem, jelikož bylo zřejmé, že podle srovnávacího scénáře bez investice by společnost Petrogal zavedla některá restrukturalizační opatření, včetně snížení počtu pracovních sil. Pokud by investiční projekt nebyl proveden, došlo by k „celkovému úbytku 1 240 pracovních míst - 150 přímých pracovních míst + 450 nepřímých pracovních míst (přímý důsledek projektu) navíc k odhadovanému úbytku 160 přímých pracovních míst + 480 nepřímých pracovních míst kvůli opatřením k snižování nákladů, která by byla provedena s cílem vyrovnat se s nižšími rafinérskými maržemi rafinérií v současné podobě“.
(158)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt bude využívat především kvalifikované pracovníky s platem [ ] průměrného platu na relevantním místním trhu. Výsledné sociální a hospodářské dopady na okolní komunity přispějí k rozvoji dalších podniků a činností. Investiční projekt proto přispěje k vytvoření a obnově infrastruktur a zařízení v regionech Porto a Sines a zajistí podmínky nezbytné pro to, aby tyto regiony mohly vstoupit do nové etapy, pokud jde o kvalitu života a konkurenceschopnost.
(159)
Ve své odpovědi Portugalsko rovněž zdůrazňuje, že „během fáze výstavby bude mít projekt významný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, a to podporou zakládání a rozvoje místních podniků. Jakmile bude projekt zcela funkční, bude podporovat rozvoj nových podniků spojených s údržbou, a bude tudíž dále upevňovat dynamiku regionu“. Proto „touto iniciativou pomůže společnost Petrogal vyrovnat konkurenceschopnost méně rozvinutých regionů s ohledem na celostátní průměr. Projekt bude mít rovněž kladný dopad na podniky v regionu Alentejo a na jejich vystavení zahraničním trhům“.
(160)
Zvýšením toku surovin a hotových produktů mezi oběma rafinériemi investiční projekt vytvoří podle očekávání velmi kladný dopad na přístavní infrastruktury v Sines a Leixões (38), a to významným zvýšením jejich činnosti a využití, a tudíž rovněž jejich provozních výsledků.
(161)
Portugalsko má rovněž za to, že společnost Petrogal předpokládá, že bude investiční projekt využívat po dobu nejméně 30 let, což prokazuje dlouhodobý závazek týkající se regionálních, vnitrostátních a evropských cílů.
(162)
Investiční projekt přispěje rovněž k zlepšení potenciálu lidského kapitálu v regionu. Za účelem vyškolení pracovníků podílejících se na investičním projektu, a to nově přijatých či stávajících zaměstnanců, budou ve spolupráci s Technickou fakultou Alentejo Litoral (39) vytvořeny v podnikatelském centru průmyslové a logistické zóny v Sines (40) struktury pro odborné kvalifikace a odbornou přípravu.
(163)
Pokud jde o souvislost s projekty v oblasti výzkumu a vývoje a spolupráci s univerzitami, Portugalsko uvedlo, že obě rafinérie představují centra regionálního rozvoje, pokud jde o výzkum a odbornou přípravu. Portugalsko má za to, že podle očekávání bude mít investiční projekt kladný dopad a má potenciál přilákat nové dohody mezi společností Petrogal a vzdělávacími středisky ve vědecko-technické oblasti.
(164)
Portugalsko se vyjádřilo k poměru investice k počtu vytvořených pracovních míst, který prokazuje naprostou odůvodněnost tohoto podílu, zejména vezme-li se v úvahu, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovní síly a vysoké úrovně investic do odborné přípravy kvalifikovaných pracovních sil. Podobně vysoké poměry podpory k vytvořeným pracovním místům Komise schválila v případě petrochemických projektů Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Na základě žádosti Komise o vypracování analýzy nákladů a přínosů a hodnocení projektu, které jsou srovnatelné s požadavky u velkých projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů (42), předložilo Portugalsko dokument, jehož cílem je především vyčíslení sociálních a hospodářských přínosů vyplývajících z investičního projektu. Dokument poukazuje na hospodářské dopady v důsledku kladných příspěvků vyplývajících z investice, jako je splatná daň, přímá zaměstnanost (daně), nepřímá zaměstnanost (daně), zamezení vyplácení podpory v nezaměstnanosti, spotřební daň (DPH), úspory emisí CO2 v dopravě a průmyslu, zamezení placení úroků z vnějšího dluhu portugalské vlády, dopravné a skladné (daně), dodatečné příjmy přístavu Leixões a podpora rozvoje místních komunit.
(166)
Místní přínosy investičního projektu spočívají ve spotřební dani (DPH), dodatečných příjmech přístavu Leixões a podpoře rozvoje místních komunit (v čisté současné hodnotě celkem 49 milionů EUR), zatímco ostatní přínosy je nutno pokládat za výhodu pro celý stát (v čisté současné hodnotě celkem 454 milionů EUR) přinášející prospěch celému národnímu hospodářství, a lze je proto jen částečně přidělit dotyčným regionům. Je-li tato výhoda pro celý stát úměrně rozložena na portugalské regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, přesahuje vzhledem k tomu, že na regiony Norte a Alentejo v roce 2007 připadalo 34,8 % portugalského HDP, celkový regionální přínos (v čisté současné hodnotě 195 milionů EUR) zdaleka náklady na podporu poskytnutou investičnímu projektu (v čisté současné hodnotě 121 milionů EUR).
5.1.6 Připomínky ohledně nezbytnosti podpory
(167)
Portugalsko zdůraznilo, že podpora účinně a rozhodně přispěla k rozhodnutí společnosti Petrogal uskutečnit investici, jelikož byla nezbytná k zajištění její ziskovosti. Dne 5. března 2008 schválila správní rada společnosti Galp investiční projekt poté, co obdržela od vnitrostátních orgánů dokument potvrzující způsobilost projektu, který byl vystaven dne 23. ledna 2007. První příslib objednávky zařízení pochází ze dne 14. března 2008, tj. po podpisu smluv o státní podpoře s portugalskou vládou dne 10. března 2008.
(168)
Bez podpory by investiční projekt nebyl proveden, jelikož by jeho ziskovost nebyla odůvodněná.
(169)
V roce 2001 zamítla správní rada společnosti Galp předchozí plán modernizace rafinérie v Matosinhos, jelikož návratnost vloženého kapitálu (ROCE) byla u daného projektu nižší než vážené průměrné kapitálové náklady (WACC) společnosti Galp Energia v odvětví rafinace.
(170)
V roce 2005 zvažovala správní rada společnosti Galp znovu strategickou příležitost provést projekt přestavby obou rafinérií. Po interním přezkoumání alternativních investičních projektů byl v březnu 2008 projekt přestavby rafinérií v Sines a Matosinhos předložen správní radě ke schválení. Vnitřní míra návratnosti spojená s posuzovanou investicí ve výši [ ] milionů EUR byla vypočítána v rozmezí [8-10] % bez pobídky, tj. o [ ] procentních bodů nad průměrnými váženými kapitálovými náklady společnosti Galp Energia u rafinérských činností (stanoveny na [7-9] %).
(171)
Rozhodnutí správní rady společnosti Galp v březnu 2008 vycházelo z následující analýzy citlivosti vnitřní míry návratnosti (IRR) investičního projektu
Tabulka 3
S podporou
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[1-50] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[8-10] %
Zdroj: GALP
(172)
Podle diskusí výkonného výboru společnosti Galp Energia dne 10. ledna 2008 činily průměrné vážené kapitálové náklady a vnitřní „minimální návratnost“ (riziková prémie připočítaná ke kapitálovým nákladům (43)) pro oblast zásobování, rafinace a logistiky [7-9] % resp. [10-12] %.
(173)
Portugalsko uvedlo, že průměrné vážené kapitálové náklady i vnitřní minimální míra návratnosti stanovené společností Galp Energia byly v souladu s běžnou praxí v odvětví rafinace a že použití těchto ekonomických kritérií je běžně akceptováno všemi velkými společnosti v odvětví. K doložení těchto tvrzení poskytlo Portugalsko Komisi tabulku, kterou v roce 2010 vypracovaly Citigroup, Bloomberg a Broker Research a která porovnává průměrné vážené kapitálové náklady významných společností působících v odvětví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že investiční rozhodnutí bylo a je v souladu s praxí a běžnými požadavky na ziskovost, kterou příjemce podpory vyžaduje u všech svých projektů. K posouzení ziskovosti se kromě průměrných vážených kapitálových nákladů používá jako dodatečné kritérium minimální návratnost. Odhady budoucích peněžních toků nejsou obecně spolehlivé. S odhadem peněžních toků je vždy spojena určitá nejistota (riziko); čím větší je časový odstup, tím větší je možnost, že se jedná o hrubý odhad, který obsahuje chyby. Nejběžnějším způsobem, jak se vypořádat s nejistotou, je přičíst ke kapitálovým nákladům (průměrné vážené kapitálové náklady) rizikovou prémii a použít tuto míru jako minimální míru ziskovosti požadovanou u investice (minimální návratnost). Rozdíl mezi hodnotou minimální návratnosti a hodnotou průměrných vážených kapitálových nákladů proto představuje dodatečný zisk, který se při rozhodování o investici očekává, jelikož zohledňuje dodatečné riziko obsažené v odhadovaných budoucích peněžních tocích. Portugalsko uvedlo, že zahrnutí minimální návratnosti do analýzy a rozhodování společnosti Galp Energia o investičních projektech se používá od roku 2002. V tomto roce bylo stanoveno, že minimální návratnost u projektů představují průměrné vážené kapitálové náklady navýšené o [1-5] procentních bodů. V roce 2006 se společnost Galp Energia rozhodla vypočítat minimální návratnost mírně odlišným způsobem, konkrétně místo přičtení [1-5] procentních bodů k průměrným váženým kapitálovým nákladům se rozhodla navýšit průměrné vážené kapitálové náklady o [10-50] % (WACC2006 + minimální návratnost2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Toto nové kritérium bylo výsledkem interní úvahy, že vzhledem k různým úrovním průměrných vážených kapitálových nákladů u jednotlivých činností se použití určitého procentního podílu ze základu jeví jako vhodnější a logičtější než používání absolutní hodnoty. Pro další vysvětlení poskytlo Portugalsko Komisi různé průměrné vážené kapitálové náklady a minimální návratnosti, které společnost Galp Energia mezi rokem 2002 a 2006 používala u jednotlivých činností: zásobování a rafinace, uvádění ropných produktů na trh, průzkum a těžba, zemní plyn a elektrická energie.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podle mezinárodně uznávaných standardů pro projekty tohoto druhu správní rada společnosti Galp, vzhledem k tomu, že míra kolísání je u investice v této fázi technického vývoje (počáteční technický projekt) dosud značná, neposoudila, že projekt tohoto významu s minimální návratností blížící se průměrným váženým kapitálovým nákladům je životaschopný, jelikož by mohl snadno skončit s nižší návratností, než je referenční hodnota.
(176)
Avšak s přihlédnutím k poskytnutí daňové pobídky investičnímu projektu by návratnost investičního projektu činila [9-11] %, což se vzhledem k strategické povaze investičního projektu pokládalo za přijatelné minimum pro zahájení prací a schválení příslibů objednávky daných dodavatelům zařízení.
(177)
Portugalsko předložilo seznam alternativních investičních projektů, které mohla společnost Petrogal provést v době, kdy rozhodla o daném investičním projektu. Kvůli omezení dostupných finančních zdrojů pro nové investice soutěží o tyto omezené zdroje několik oblastí činnosti společnosti Galp Energia a existuje přísná politika výběru.
(178)
Pokud by však nebyla s portugalským státem podepsána smlouva o státní podpoře a investiční projekt by se neuskutečnil, konkurenceschopnost obou rafinérií by se nevyhnutelně zhoršila. Podle Portugalska by se v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, snížilo využití kapacity rafinérií na [80-90] %, jakožto reakce na klesající tržní poptávku po automobilovém benzinu a topném oleji (jelikož studie předpokládají významný pokles poptávky v období od roku 2008 do roku 2020 se snížením poptávky mezi [20-30] % a [40-50] %). Rafinérie by si udržely pouze velmi omezenou rafinérskou marži. K vyrovnání této situace by byl zaveden drastický program restrukturalizace zahrnující snížení počtu pracovních míst.
(179)
Jelikož Komise měla pochybnosti, zda správní rada společnosti Galp vzala při rozhodování v úvahu změny obchodního prostředí, požádala Portugalsko, aby poskytlo podrobný rozbor srovnávacího scénáře bez investičního projektu. Za tímto účelem požádala Portugalsko, aby poskytlo vnitřní míru návratnosti investičního projektu s přihlédnutím k možné ziskovosti rafinérií v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, a se zohledněním nižších rafinérských marží.
(180)
Srovnávací scénář poskytnutý Portugalskem je shrnut v tabulce 4:
Tabulka 4
Obchodní případ
Hodnota nové konečné investice
S podporou
Čistá současná hodnota
[200-250] milionů EUR
[150-200] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Podle Portugalska „skutečnost, že projekt může být pro společnost velmi důležitý, dokonce strategický, neznamená, že se jedná o jediný projekt či nesporný projekt, pokud by vnitřní míra návratnosti nevzrostla tak, aby splňovala minimální přípustné požadavky“ (jak tomu bylo v roce 2001).
5.2 Vyjádření Portugalska k připomínkám třetích stran
(182)
Portugalsko zdůraznilo vysokou míru účasti různých subjektů (obce, svazy a odvětvová a průmyslová sdružení) a uvádí všechny připomínky, které podporují význam investičního projektu, pokud jde o rozvoj regionu a energetickou účinnost.
5.2.1 Vyjádření k připomínkám soutěžitele č. 1 a č. 2
(183)
Při doplnění svého podání ze dne 21. ledna 2010 Portugalsko objasnilo, že trh s vakuovým plynovým olejem je velmi nestálý a nezajišťuje potřebné stálé dodávky vakuového plynového oleje, které jsou zapotřebí pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines. Co se týká produkce zbytků hydrokrakování, Portugalsko potvrzuje, že je téměř nevýznamná, jelikož hydrokrakovací jednotka bude využívat technologii hydrogenačního krakování.
(184)
Portugalsko zopakovalo, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj v znevýhodněných regionech (vytvoření a zachování pracovních míst, odborná příprava pracovníků, úspory z rozsahu, přenos technologií, vedlejší účinky atd.), i když se nachází v již existujících rafinériích, a toto potvrzují všechny obdržené kladné připomínky. Portugalské orgány zdůraznily rovněž strategický význam investičního projektu a jeho význam pro životní prostředí s cílem vyvrátit připomínky, podle nichž je přínosem pro daný region pouze zaměstnanost.
(185)
Pokud jde o tabulku, kterou vypracoval soutěžitel č. 1 a která porovnává poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ u jiných projektů s regionální podporou ad hoc (viz 89. bod odůvodnění), Portugalsko uvedlo, že nezahrnuje jiné projekty v odvětví rafinace či jiném kapitálově náročném odvětví výroby. Z tohoto důvodu nelze investiční projekt porovnávat s projekty uvedenými v tabulce, nýbrž by měl být srovnán s podporou pro velké investiční projekty ve stejném hospodářském odvětví (viz rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 898/06 - Repsol Polimeros a rozhodnutí ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kde je poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ ve srovnatelném rozmezí jako u projektu společnosti Petrogal).
(186)
Obdobně při srovnání poměru „nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům“ se srovnatelnými projekty (jako jsou projekty uvedené v 185. bodě odůvodnění) je dosaženo rovnocenných údajů.
(187)
Portugalsko zopakovalo, že správní rada společnosti Galp schválila investiční projekt (v březnu 2008) poté, co v lednu 2007 obdržela písemné potvrzení od portugalských orgánů, že investiční projekt je způsobilý pro podporu. Podpora byla proto před zahájením prací poskytnuta podmíněně (zapotřebí byl zejména souhlas Komise). K první závazné objednávce došlo v březnu 2008 po podepsání smluv o státní podpoře společností Petrogal.
(188)
Portugalsko odmítá připomínky, podle nichž společnost Petrogal rozhodla o zahájení investičního projektu již v roce 2006.
(189)
Portugalsko připouští, že před přijetím konečného rozhodnutí byly provedeny studie proveditelnosti. Ačkoliv tyto informace byly naprosto nezbytné, aby mohla správní rada společnosti Galp přijmout rozhodnutí, neznamená to, že správní rada již rozhodla.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že bez podpory by se investiční projekt neuskutečnil.
(191)
Portugalsko objasnilo, že investiční projekt měl nedostatečnou vnitřní míru návratnosti v porovnání s úrovní přijatého rizika a přitažlivostí jiných projektů ([ ]), které jsou zásadní pro rozvoj společnosti Galp Energia. Z toho vyplývá, že bez podpory by investiční projekt nebyl zahájen.
(192)
Portugalsko z připomínek obdržených od třetích stran vyvozuje, že relevantním zeměpisným trhem není portugalský trh, nýbrž přinejmenším trh na Pyrenejském poloostrově.
(193)
Portugalsko uvedlo, že podíly společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni rafinérie, maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni) nikdy nepřekročí 25 %, je-li relevantním zeměpisným trhem Pyrenejský poloostrov či ještě větší trh.
(194)
Portugalsko znovu ujistilo, že investiční projekt nebude mít v žádném případě dopad na maloobchodní a jiné než maloobchodní trhy s motorovou naftou, jelikož cena na úrovni rafinérie je stanovena za tržních podmínek: společnost Petrogal se chová jako příjemce cen. Pokud by tomu tak nebylo, přešli by odběratelé společnosti Petrogal snadno na dovoz, jelikož podle Portugalska neexistují žádné překážky (technické, celní, logistické (44) atd.) dovozu motorové nafty z ostatních členských států. Portugalské požadavky na dovoz jsou v souladu s požadavky EU.
(195)
Portugalsko poskytlo souhrnné údaje o dovozu motorové nafty (námořní a pozemní přeprava) do Portugalska.
Tabulka 5
Dovoz a vývoz motorové nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Celkem (kilotuny)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Celkem (kilotuny)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: údaje DGEG (kurziva) a společnosti Petrogal
(196)
Portugalsko má mimoto dostatečnou skladovací kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje, které prokazují, že jednotlivé hospodářské subjekty mají různé strategické možnosti (investovat do skladovací kapacity nebo si pronajmout zařízení) a že obě alternativy jsou možné a schůdné. Hlavní hospodářské subjekty svou skladovací kapacitu nezvýšily, a to navzdory příležitostem, které se objevily na trhu, což naznačuje, že jejich skladovací prostory jsou pro podporu jejich marketingových činností dostatečné. Portugalsko uvedlo, že se celkový dovoz motorové nafty trvale zvyšuje a současně mírně klesá vývoz. To vyplývá z trvalého růstu trhu a rostoucího nedostatku místní výrobní kapacity. Údaje pro rok 2009 odrážejí dopad nehody v rafinérii Sines, která po dobu několika týdnů omezila chod rafinérie a výrobu. Hospodářské subjekty musely během tohoto roku zvýšit dovoz, což prokazuje existenci alternativních zdrojů dodávek.
(197)
Dovoz motorové nafty do Portugalska v roce 2009 představoval 27,2 % celkové spotřeby motorové nafty v tomto roce. V předchozích letech činil průměrný dovoz motorové nafty ve vztahu k roční spotřebě v Portugalsku (zhruba 5,4 milionu tun) přibližně 14 %.
(198)
Portugalsko se proto domnívá, že portugalský trh s motorovou naftou je otevřeným a konkurenčním trhem, na němž je usnadněn obchod a ceny vycházejí z ceny surové ropy, nákladů na rafinaci a jsou omezeny alternativou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokud jde o těžký benzin, Portugalsko se domnívá, že trhem je přinejmenším EHP, jelikož primární benzin je produkt, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(200)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(201)
Podpora, kterou Portugalsko poskytne společnosti Petrogal, bude mít podobu daňového dobropisu. Lze mít proto za to, že podpora je poskytnuta členským státem ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(202)
Podpora je poskytnuta jednomu podniku, společnosti Petrogal, a je proto selektivní.
(203)
Podpora je poskytnuta na investici, která má vést k vyšší výrobě motorové nafty a těžkého benzinu. Jelikož tyto produkty jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, opatření proto pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. Podpora poskytnutá společnosti Petrogal osvobodí společnost od nákladů, které by musela normálně hradit sama. Společnost Petrogal tudíž získá ve srovnání se svými konkurenty hospodářskou výhodu. Tímto zvýhodněním společnosti Petrogal a její výroby proto podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(204)
Komise se proto domnívá, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(205)
Po zjištění, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutné ověřit, zda lze opatření považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
6.2 Zákonnost opatření podpory
(206)
Oznámením podpory před jejím poskytnutím splnilo Polsko oznamovací povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
6.3 Právní základ pro posouzení
(207)
Jelikož cílem podpory je podpora regionálního rozvoje, jsou základem pro posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem pokyny k regionální podpoře, a zejména ustanovení oddílu 4.3 těchto pokynů, který se týká velkých investičních projektů, a kritéria pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty stanovená ve sdělení o podrobném posouzení, ledaže formální vyšetřovací řízení vede k závěru, že nejsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) („kritérium týkající se podílu na trhu“) a písm. b) („kritérium týkající se zvýšení výrobní kapacity a výkonnosti trhu“) pokynů k regionální podpoře.
(208)
Komise musí provést posouzení ve třech krocích:
-
za prvé musí posoudit slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře,
-
za druhé musí ověřit, zda nejsou s konečnou platností splněna kritéria týkající podílu na trhu a zvýšení kapacity a výkonnosti trhu (dále jen „kritéria podle odst. 68 písm. a) a b)“),
-
za třetí může v závislosti na výsledku posouzení ve druhém kroku přikročit k podrobnému posouzení.
6.4 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(209)
Komise ověřila, zda je poskytnutá podpora v souladu s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(210)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda investiční projekt představuje počáteční investici, nebo zda by jej bylo možno pokládat za investici na obnovu.
(211)
Komise vzala v úvahu připomínky Portugalska uvedené v 130. a 131. bodě odůvodnění, že investice vede k rozšíření stávající provozovny a zásadní změně celkového výrobního procesu stávající provozovny, a proto ji lze považovat za počáteční investici, jak je vymezena v odstavci 34 pokynů k regionální podpoře.
(212)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos a nová hydrokrakovací jednotka v Sines budou fungovat souběžně s původními, již existujícími rafinačními jednotkami; investiční projekt proto nepředstavuje nahrazení, nýbrž rozšíření systému výroby. Investiční projekt mimoto přemění rafinérie tím, že jim poskytne nové technologické infrastruktury pro přeměnu těžších frakcí surové ropy na automobilový benzin a motorovou naftu.
(213)
Soutěžitel č. 1 nevznesl námitku vůči povaze projektu jako počáteční investice; domníval se však, že investice představuje pouhé rozšíření stávající provozovny.
(214)
Komise proto konstatuje, že investiční projekt představuje počáteční investici ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře, a pochybnosti ohledně povahy investičního projektu jako počáteční investice byly proto rozptýleny.
(215)
V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pohybnosti, zda je splněn požadavek týkající se formálního pobídkového účinku vztahujícího se na podpory ad hoc, jak je stanoveno v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda může písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt vyhovuje podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory (45), nahradit požadovaný dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu.
(216)
Odstavec 38 pokynů k regionální podpoře zní: „Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. (…). V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.“
(217)
„Zahájení prací“ je v poznámce pod čarou č. 40 pokynů k regionální podpoře definováno buď jako zahájení stavebních prací, nebo první závazná objednávka zařízení.
(218)
Komise vzala v úvahu tyto věcné informace, které poskytlo Portugalsko:
-
společnost Petrogal požádala o podporu dne 22. ledna 2007,
-
Portugalsko v zásadě potvrdilo způsobilost projektu pro podporu dne 23. ledna 2007,
-
podporu schválila portugalská rada ministrů dne 6. března 2008, poskytnutí podpory je však podmíněno souhlasem Komise a společnost Petrogal nevyužije podporu před rokem 2011 (po dokončení investice),
-
správní rada společnosti Petrogal přikročila k objednávkám zařízení dne 8. března 2008,
-
první závazná objednávka byla zadána dne 14. března 2008. Stavební práce na investičním projektu byly zahájeny v Sines v listopadu 2008 a v Matosinhos v lednu 2009.
(219)
Komise se domnívá, že smlouvy o státní podpoře, které Portugalsko a společnost Petrogal podepsaly dne 10. března 2008, a zveřejnění usnesení rady ministrů, která byla přijata dne 6. března 2008, v portugalském Úředním listu (46), jsou přinejmenším rovnocenné dokumentu vyjadřujícímu úmysl přiznat podporu a je nutno je považovat za přesnější důkaz o formálním pobídkovém účinku než dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, jenž se vyžaduje v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Tyto smlouvy o státní podpoře byly podepsány před zahájením prací na investičním projektu.
(220)
Komise proto konstatuje, že pochybnosti ohledně formálního pobídkového účinku byly rozptýleny.
(221)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně příspěvku investice k rozvoji regionu. V této souvislosti vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory a zdůraznila, že „nepotřebná podpora pravděpodobně nepřispěje k regionálnímu rozvoji a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže“ (47).
(222)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 uvedli, že by společnost Petrogal investiční projekt uskutečnila i bez podpory. Podle jejich názoru se jedná o výrobní investici, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou motorové nafty a poptávkou po ní a příležitostí získat přístup k těžším frakcím surové ropy, které jsou levnější. Všechny hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory.
(223)
Proto je třeba posoudit, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by jinak v těchto dvou podporovaných oblastech nedošlo, nebo zda by byl investiční projekt proveden v každém případě. V tomto ohledu musí Komise zjistit, zda podpora změnila chování společnosti Petrogal, takže tato uskutečnila v dotyčných regionech dodatečné investice.
(224)
Zdá se, že strategické rozhodnutí o investici bylo přijato v roce 2006. To je vyjádřeno v dokumentu, který společnost Galp Energia zveřejnila v říjnu 2006 (48). Jak se uvádí ve výroční zprávě společnosti Galp Energia za rok 2006, správní rada přijala rozhodnutí o uskutečnění investičního projektu dne 23. ledna 2007 (49) a 5. března 2008 (tj. po obdržení dopisu vnitrostátních orgánů potvrzujícího způsobilost projektu ze dne 23. ledna 2007). Správní rada přijala operativní rozhodnutí o objednávce prvního zařízení v souvislosti s investičním projektem dne 14. března 2008.
(225)
Portugalsko uvedlo, že do roku 2008 společnost Petrogal investici neprovedla kvůli nedostatečné finanční životaschopnosti a že se správní rada společnosti Galp nakonec rozhodla přikročit k objednávkám zařízení a výstavbě až poté, co portugalská vláda vydala příslušné usnesení rady ministrů.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pro rozhodnutí společnosti Petrogal o investici byla zásadní dostupnost státní podpory. Bez podpory by bylo od investičního projektu upuštěno. Společnost Petrogal by provedla alternativní plán restrukturalizace s cílem přizpůsobit své rafinérské činnosti změněnému trhu a podmínkám dodávky surové ropy. Dostupné finanční zdroje by byly použity k investicím do alternativních projektů mimo rafinérskou činnost.
(227)
Portugalsko předložilo dokumenty patřící společnosti Petrogal, které obsahují analýzu očekávané vnitřní míry návratnosti investičního projektu, kapitálových nákladů (průměrné vážené kapitálové náklady) a rovněž seznam možných alternativních investic, které mohla společnost Galp Energia s dostupným kapitálem uskutečnit.
(228)
Komise se domnívá, že pro posouzení nezbytnosti podpory jsou rozhodující dokumenty předložené správní radě společnosti Galp dne 23. ledna 2007 a 5. března 2008, jelikož rozhodnutí správní rady vycházelo z těchto dokumentů.
(229)
Podle Portugalska ukazují výpočty předložené správní radě společnosti Galp v roce 2008 vnitřní míru návratnosti investičního projektu bez poskytnutí podpory ve výši [8-10] %. Tato vnitřní míra návratnosti značně přesahuje průměrné vážené kapitálové náklady společnosti Petrogal ve výši [7-9] %.
(230)
Portugalsko však objasnilo, že rozhodnutí správní rady společnosti Galp vycházela z přístupu založeného na minimální návratnosti, který byl zaveden již v roce 2002. Minimální návratnost neboli minimální přijatelná míra návratnosti je minimální míra návratnosti u projektu, kterou je osoba s rozhodovací pravomocí před zahájením projektu ochotna přijmout vzhledem k jeho riziku a alternativním nákladům jiných projektů. Jinými výrazy používanými pro minimální návratnost je „mezní míra návratnosti“ nebo „referenční míra návratnosti“.
(231)
Od roku 2006 byla u rafinérských činností vnitřní minimální návratnost stanovena na [110-150] % průměrných vážených kapitálových nákladů, tj. na [10-12] %. Investiční rozhodnutí nebylo obvykle přijato, pokud vypočítaná vnitřní míra návratnosti nepřekračovala tuto prahovou hodnotu. V daném případě zvyšuje podpora u výpočtů předložených správní radě v roce 2008 vnitřní míru návratnosti o [1-3] procentní body, z [8-10] % na [9-11] %, jak je uvedeno v tabulce č. 3 v 171. bodě odůvodnění. Ačkoliv je vnitřní míra návratnosti po úpravě o podporu i nadále významně nižší než stanovená minimální návratnost, považovala správní rada společnosti Galp dodatečnou bezpečnostní rezervu vytvořenou podporou za dostatečnou, aby s konečnou platností investiční projekt schválila.
(232)
Minimální návratnost je nástroj, který společnosti používají při rozhodování v situacích zahrnujících vysokou míru rizika, a může proto kolísat v závislosti na rizicích spojených s projektem. Minimální návratnost může být ovlivněna rovněž měnou, v níž je vypočítána: v měnovém prostoru s vysokou úrovní inflace je minimální návratnost vyšší než v oblastech se stálými cenami.
(233)
Rozhodnutí o státní podpoře v oblasti regionální podpory dosud při rozhodování o otázkách nezbytnosti a pobídkovém účinku podpory pojem „minimální návratnost“ nepoužívala. Pojem „minimální návratnost“ není uveden ani ve sdělení o podrobném posouzení. Pojem „minimální návratnost“ však již byl použit v omezeném počtu rozhodnutí o státní podpoře (např. rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře N 204/10 - Švédsko - podpora VaV pro společnost Volvo Aero na projekt Trent XWB ICC, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) přijatých především podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (50) v případě projektů s vysokou mírou rizika.
(234)
Portugalsko zdůrazňuje, že se investiční projekt vyznačuje četnými riziky, která odůvodňují použití přístupu založeného na minimální návratnosti. Investiční projekt je největší výrobní investicí, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila. Realizace investičního projektu potrvá několik let. Odhady nákladů na investiční projekt jsou mimořádně obtížné: Portugalsko předložilo údaje prokazující, že počáteční odhady nákladů byly ve skutečnosti značně překročeny. Jelikož se jedná o dlouhodobý investiční projekt, jsou dlouhodobé odhady rafinérských marží mimořádně složité, zejména v situaci, kdy mohou být v dlouhodobém horizontu tradiční automobily se spalovacími motory nahrazeny elektrickými či jinými vozidly.
(235)
Empirická studie (51) roku 2006, která analyzuje více než 100 minimálních návratností nahlášených samotnými podniky (především severoamerické společnosti), udává průměrnou minimální návratnost ve výši 14,1 % a absolutní rozdíl mezi průměrnými váženými kapitálovými náklady a minimální návratností ve výši 5 %, konkrétně přibližně 155 % průměrných vážených kapitálových nákladů. S přihlédnutím k těmto informacím se minimální návratnost, kterou používají společnosti Petrogal a Galp Energia pro odvětví rafinace, nejeví jako zjevně vysoká.
(236)
Vzhledem k těmto údajům, a zejména s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví a daného případu (a to významu souvisejících rizik vzhledem k velikosti investičního projektu a dlouhé době jeho využívání) se Komise domnívá, že při rozhodování, zda byla podpora nezbytná jako pobídka k provedení investičního projektu, či nikoli, lze vzít minimální návratnost v úvahu.
(237)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 potvrdili, že u rafinérských činností neexistuje žádná odvětvová referenční hodnota. Soutěžitel č. 1 však uvedl, že za dostatečnou pro provedení investičního projektu považuje referenční hodnotu (tj. míru návratnosti) ve výši 10 %. Komise podotýká, že tato referenční míra návratnosti ve výši 10 % je velmi podobná vnitřní míře návratnosti po poskytnutí podpory, která byla v roce 2008 předložena správní radě společnosti Galp, a to [9-11] %. Komise proto usuzuje, že podpora nepřekračuje částku, kterou soutěžitel považoval za nezbytnou, aby bylo dosaženo přijatelné vnitřní míry návratnosti.
(238)
Zdá se proto, že opatření podpory přibližuje vypočtenou vnitřní míru návratnosti minimální návratnosti společnosti Petrogal a referenční míře návratnosti, kterou uvedl soutěžitel č. 1. Po poskytnutí podpory nepřekračuje vnitřní míra návratnosti minimální návratnost stanovenou společností Petrogal ani referenční míru návratnosti, kterou uvedl soutěžitel, což naznačuje, že podpora není příliš vysoká. Skutečnost, že investiční rozhodnutí bylo přijato v roce 2008 v situaci, kdy vnitřní míra návratnosti upravená o podporu byla podstatně nižší než stanovená minimální návratnost, nepostačuje k tomu, aby byl zpochybněn význam minimální návratnosti. Z dřívějších prohlášení správní rady společnosti Galp je zřejmé, že si byla vědoma strategického významu investičního projektu pro zastavení poklesu rafinérských marží. Ačkoliv nebylo zcela dosaženo minimální návratnosti, zdá se, že tento strategický význam postačuje k odůvodnění omezené odchylky od stanovené minimální návratnosti.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora byla nezbytná jako investiční pobídka a nepřesahovala částku potřebnou za tímto účelem. V tomto ohledu není zcela správné tvrdit, že všechny hospodářské subjekty v Evropě provedly podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory. Komise například analyzovala jiná opatření podpory u podobných investic. Jednalo se zejména o případ v rozhodnutí Komise ve věci N 283/2004 (52) týkající se destilační hydrokrakovací jednotky.
(240)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise s odkazem na odstavec 10 pokynů k regionální podpoře pochybnosti ohledně příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji, přičemž zdůraznila omezený počet (150) vytvořených pracovních míst v porovnání s výší podpory (160 milionů EUR), a ohledně toho, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně převáží odvětvové dopady vyplývající z podpory.
(241)
Komise podotýká (a zdůraznil to rovněž soutěžitel č. 1), že výše podpory na vytvořené pracovní místo skutečně významně překračuje výši podpory na vytvořené pracovní místo v předchozích nedávných případech podpory ad hoc (viz 89. bod odůvodnění). Několik záporných rozhodnutí (53) dospělo na základě počtu vytvořených pracovních míst k závěru, že příspěvek k regionálnímu rozvoji není dostatečný.
(242)
Portugalsko uznává, že výše podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo je velmi vysoká; to však vysvětluje kapitálová náročnost investičního projektu, která je u investic v tomto odvětví typická: Komise v minulosti schválila jednotlivě oznámená použití režimů podpory v tomto odvětví s ještě vyššími částkami podpory na jedno vytvořené pracovní místo (54). Portugalsko se domnívá, že je nutno vzít v úvahu i jiné faktory než výši podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo, například význam vytvoření nepřímých pracovních míst, dočasných pracovních míst a jiné související aspekty.
(243)
V předchozích rozhodnutích Komise vždy přihlédla k vytvoření přímých pracovních míst. V řadě rozhodnutí bylo vzato v úvahu rovněž vytvoření nepřímých pracovních míst (55).
(244)
Portugalsko zpočátku tvrdilo, že každé vytvořené (nebo zaniklé) přímé pracovní místo povede rovněž ke třem nepřímým pracovním místům. Poměr 3:1 byl odůvodněn odkazem na jiné portugalské případy v témže výrobním odvětví (56), u nichž Komise v minulosti uznala podobné či vyšší poměry. Možnost vytváření nepřímých pracovních míst vyplývá z činnosti v oblasti údržby, která pravděpodobně představuje specifickou část trhu, jež bude mít z projektu největší prospěch. To bude zapříčiněno větší technickou složitostí rafinérií vedoucí k subdodavatelským službám, které vyžadují vysoce specializované zaměstnance a techniky.
(245)
Portugalsko podpořilo své tvrzení odkazem na nedávný pracovní dokument útvarů Komise týkající se petrochemického průmyslu (57), v němž se uvádí, že ačkoli výrobní odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst. V témže dokumentu se v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu. Na základě těchto tvrzení lze odůvodnit vyšší poměr než 3:1, konkrétně 4:1 až 6:1, a s přihlédnutím k vytvoření pracovních míst v logistice a marketingu dokonce 12:1.
(246)
Portugalsko rovněž uvedlo, že v případě srovnávacího scénáře založeného na předpokladu, že podpora nebude poskytnuta a projekt se neuskuteční, by společnost Petrogal své rafinérie restrukturalizovala a snížila by počet pracovníků, což by znamenalo úbytek 160 přímých pracovních míst. Komise by proto měla při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji vzít v úvahu 310 vytvořených nebo zachovaných přímých pracovních míst (58) a přibližně 930 (59) až 3 720 nepřímých pracovních míst vyplývajících z investičního projektu, což nadměrnou výši podpory na jedno přímé pracovní místo snižuje.
(247)
Portugalsko mimoto zdůraznilo, že investiční projekt představuje největší jednotlivou investici, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila, a v dotyčných regionech během fáze výstavby vytvoří 3 000 dočasných pracovních míst.
(248)
V předchozích rozhodnutích (60) schvalujících regionální podporu ad hoc Komise mimoto poukázala na význam těchto činitelů:
-
zvýšení příjmů zaměstnanců (vytvoření lépe placených přímých a nepřímých pracovních míst),
-
sociální blahobyt v regionu (díky lepším ekologickým a životním podmínkám, podpoře místních akcí),
-
zvýšení potenciálu lidského kapitálu (prostřednictvím programů odborné přípravy a vzdělávání a doktorských studijních programů),
-
přispění k VaV, přenosu technologií a know-how (v důsledku investice do modernizace),
-
vyšší činnost subdodavatelů v dotčených oblastech,
-
lepší využívání stávajících přístavních zařízení.
Tyto faktory jsou jistě kladnými prvky, které by mohly být zohledněny při posuzování příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji v Portugalsku.
(249)
Připomínky Portugalska a řady zúčastněných stran proto odkazují na jiné důležité příspěvky k regionálnímu rozvoji, pokud jde o sociální a environmentální dopady, větší odbornou přípravu a dohody s vysokoškolskými institucemi.
(250)
Portugalsko poukázalo rovněž na rozvoj dodavatelského řetězce a dopad výstavby nových jednotek na vnitrostátní průmyslovou strukturu s dopadem na stavebně inženýrské a stavební práce a strojírenství. To jsou jistě kladné dopady, jsou však pouze dočasné, nebo mají obecnou povahu (viz 154. bod odůvodnění).
(251)
Komise bere v úvahu kladné vedlejší a nikoliv dočasné účinky investičního projektu v dotčených regionech, jak je předložilo Portugalsko. Zejména očekávaná dlouhá doba životnosti rafinérií (které mají podle očekávání fungovat nejméně 30 let), kladný dopad na subdodavatelské odvětví, značná odborná příprava a počet dohod se školami a univerzitami naznačují význam rafinérií v dotčených regionech. Ačkoliv velká část těchto kladných vedlejších účinků již existuje v důsledku dlouhé doby existence rafinérií, lze souhlasit s tím, že investice jistě zvýší význam přítomnosti společnosti Petrogal v Sines i v oblasti Porta.
(252)
Portugalsko předložilo rovněž analýzu nákladů a přínosů podpořeného projektu. Cílem analýzy nákladů a přínosů je jít nad rámec analýzy životaschopnosti projektu provedené investorem a vzít v úvahu všechny (diskontované) sociální náklady a přínosy plynoucí z projektu. V tomto rámci vyčísluje analýza nákladů a přínosů očekávané přínosy, včetně výše daní plynoucích z přímého a nepřímého zaměstnání, zamezení vyplácení dávek v nezaměstnanosti (zajištěním pracovních míst), výše spotřebních daní, dodatečných příjmů přístavu Leixões, přímé podpory místních komunit atd.
(253)
Analýza nákladů a přínosů dospěla k závěru, že podpora je pro Portugalsko velmi přínosná. Zeměpisný rozsah analýzy nákladů a přínosů přesahuje regiony Norte a Alentejo, které jsou investičním projektem přímo dotčeny. Jsou-li však přínosy pro celý stát poměrně převedeny na dotčené regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, připadne na regiony Norte a Alentejo 34,8 % přínosů pro celý stát.
(254)
Portugalsko rovněž zdůraznilo, že podpora a výsledná investice mají příznivé účinky i v jiných oblastech politiky než regionální rozvoj. Portugalsko trvalo na strategickém významu investičního projektu na celostátní úrovni a na jeho významu pro zabezpečení dodávek energie v Evropě. Tyto příznivé účinky zahrnují menší závislost na dovozu, reagování na rostoucí poptávku po motorové naftě, zvýšení energetické účinnosti v obou rafinériích a kladné environmentální dopady. Při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji nelze tato tvrzení vzít v úvahu.
(255)
Navzdory zjevně neúměrné částce podpory na vytvořené přímé pracovní místo naznačují kladné nepřímé dopady (nepřímá pracovní místa, vedlejší účinky, vytvoření pracovních míst s vysokými příjmy, zlepšení lidského kapitálu, zvýšení sociálního blahobytu) příspěvek pro regiony Alentejo a Norte, jenž nelze považovat za zanedbatelný. Komise má proto za to, že její původní pochybnosti ohledně příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji byly rozptýleny.
(256)
Následující oddíly týkající se použití odst. 68 písm. a) a b) prokazují, že negativní odvětvové účinky podpory jsou omezené, jelikož trhy, jež jsou investičním projektem dotčeny, nejsou nevýkonné, to znamená, že nevykazují absolutní nebo relativní pokles. Společnost Petrogal nemá mimoto na úrovni rafinérie na relevantním trhu vysoký podíl, jenž by bylo možno zneužít protisoutěžním chováním. Nahrazení dovozu těžkého benzinu pro odvětví výroby aromátů má na dodavatele v EHP omezený dopad. Komise má proto za to, že její počáteční pochybnosti, že negativní odvětvové účinky podpory nejsou vyváženy očekávaným příspěvkem k regionálnímu rozvoji, jsou rozptýleny.
(257)
V souladu s odstavcem 9 pokynů k regionální podpoře není společnost Petrogal podnikem v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (61).
(258)
V souladu s odstavcem 39 pokynů k regionální podpoře je vlastní příspěvek společnosti Petrogal ke způsobilým výdajům vyšší než 25 % (viz 36. bod odůvodnění).
(259)
V souladu s odstavcem 50 pokynů k regionální podpoře jsou způsobilé výdaje investičního projektu vypočítány podle způsobilých investičních nákladů (viz 34. bod odůvodnění).
(260)
V souladu s odstavci 71-75 pokynů k regionální podpoře jsou dodržena pravidla pro kumulaci podpory (viz 43. bod odůvodnění).
(261)
V souladu s odstavcem 40 pokynů k regionální podpoře je podpora poskytnuta pod podmínkou, že společnost Petrogal zachová investiční projekt v dotyčných regionech nejméně pět let po jeho realizaci.
(262)
Komise proto usuzuje, že podpora splňuje obecná ustanovení pokynů k regionální podpoře.
6.5 Slučitelnost s kritérii pro velké investiční projekty - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(263)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze investiční projekt pokládat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře navzdory skutečnosti, že se rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti.
(264)
Ačkoliv se obě rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti, Portugalsko se domnívá, že mezi nimi existují silné hospodářské, funkční a strategické souvislosti. Bez investice do vakuové destilační jednotky v Matosinhos by nebyla možná související investice do hydrokrakovací jednotky v Sines, a to kvůli riziku častých výpadků na trhu s vakuovým plynovým olejem (surovina pro hydrokrakovací jednotku). Portugalsko se proto domnívá, že silné funkční souvislosti znamenají, že rafinérie jsou ekonomicky neoddělitelné.
(265)
Tento přístup zpochybnil soutěžitel č. 1, jelikož měl za to, že dlouhodobá aktiva investičního projektu jsou ekonomicky oddělitelná.
(266)
V jedné z připomínek třetích stran, které byly obdrženy v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, se uvádělo, že zvýšení výroby těžkého benzinu je pro realizaci investice skupiny La Seda v Sines zásadní. Komise ověřila, zda by investice skupiny La Seda mohla představovat jeden investiční projekt spolu s investicí v Matosinhos. Portugalsko potvrdilo, že vyšší výrobu těžkého benzinu bude společnost Petrogal využívat výhradně interně a že těžký benzin nebude prodáván třetím stranám. Komise proto vyvozuje závěr, že investiční projekt nepředstavuje jeden investiční projekt s investičním projektem skupiny La Seda.
(267)
Odstavec 60 pokynů k regionální podpoře se zaměřuje na investiční projekty, které jsou uměle rozděleny na dílčí projekty s cílem obejít mechanismus odstupňování snižující maximální intenzitu podpory, jenž lze použít u investičních projektů přesahujících 50 milionů EUR. V tomto konkrétním případě Komise ověřila, zda je použitá intenzita podpory (12,43 % v čisté současné hodnotě) nižší než maximální intenzita podpory, která by se měla použít v případě, že se investiční projekt považuje za jeden investiční projekt (14,28 % v čisté současné hodnotě), a je proto nižší než maximální intenzita podpory, kterou by mohly oba projekty využít samostatně. Maximální intenzita podpory je i v případě jednoho investičního projektu dodržena a Komise vyvozuje závěr, že není nutné rozhodnout, zda oba projekty v Sines a Matosinhos představují jeden investiční projekt, či nikoli, a to navzdory jejich geografické vzdálenosti, jelikož tato otázka nebrání posouzení slučitelnosti podpory podle pokynů k regionální podpoře.
(268)
Výpočet intenzity podpory podle odstavce 67 pokynů k regionální podpoře závisí na skutečnosti, zda se investiční projekt pokládá za jeden investiční projekt, nebo spíše za dva samostatné investiční projekty. Vezmou-li se ve druhém případě v úvahu investice v obou lokalitách zvlášť, bere výpočet intenzity podpory v úvahu dva různé standardní limity regionální podpory použitelné pro Sines (40 %) a Matosinhos (30 %).
(269)
Podle oznámení Portugalska činí celkové plánované způsobilé náklady investičního projektu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR u investice v Sines a [ ] EUR v Matosinhos) v nominální hodnotě.
(270)
Čistá současná hodnota investice v Sines činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 13,12 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 15,94 %.
(271)
Čistá současná hodnota investice v Matosinhos činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 10,66 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o zahájení řízení ověřila Komise intenzitu podpory v obou regionech, která se liší a která v Sines činí 40 % a v Matosinhos 30 %, a přepočetla maximální intenzitu podpory zvážením intenzit podpory, přičemž přiměřeně přihlédla k investici (v čisté současné hodnotě) v příslušném regionu ve vztahu k celkové investici. Výsledkem je intenzita podpory ve výši 37,18 %, což odpovídá upravené maximální intenzitě podpory ve výši 14,21 %.
(273)
I kdyby se investiční projekt považoval za jeden investiční projekt, činila by čistá současná hodnota celkových investičních nákladů 974 064 894 EUR. Celková plánovaná podpora by činila 121 091 314 EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než dříve vypočítaná upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,21 %.
(274)
Jelikož intenzita podpory vyjádřená v hrubém ekvivalentu podpory je nižší než upravená maximální intenzita podpory s ohledem na pravidla pro odstupňování, Komise se domnívá, že navrhovaná intenzita podpory u investičního projektu je v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(275)
Portugalsko ujistilo, že maximální výše podpory a maximální intenzita podpory stanovená v tomto rozhodnutí nebude překročena, a to ani v případě nižších či vyšších způsobilých výdajů.
(276)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně určitých záležitostí týkajících se posouzení podpory podle pravidel stanovených v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Jedná se o tyto záležitosti:
-
zda jsou produkty, jichž se investiční projekt týká, výhradně motorová nafta a těžký benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda zahrnují rovněž jiné rafinované produkty, a to vzhledem k možné nahraditelnosti rafinovaných produktů z hlediska strany poptávky a ke skutečnosti, že těžký benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře,
-
zda je relevantním výrobkovým trhem pro motorovou naftu i těžký benzin trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko;
-
zda je nutno relevantní zeměpisný trh pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni EHP,
-
zda na příjemce podpory, společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, nepřipadá na některém z relevantních trhů podíl vyšší než 25 % (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře),
-
zda u všech dotčených produktů představuje výrobní kapacita vytvořená investičním projektem více než 5 % kteréhokoli relevantního trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby dotyčného produktu za posledních pět let bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(277)
V 278. až 311. bodě odůvodnění Komise znovu posoudí, zda jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b), aby rozhodla, zda je nutné podrobné posouzení investičního projektu. Za prvé jsou přezkoumány produkty dotčené a údajně dotčené investičním projektem. Za druhé jsou určeny výsledné relevantní výrobkové trhy. Za třetí je analyzováno, zda by se mělo posouzení provést na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu. V 312. až 344. bodě odůvodnění je vymezen výrobkový trh a relevantní zeměpisný trh, načež je dotčený výrobkový trh posouzen s ohledem na podíl společnosti Petrogal na relevantním trhu. Na závěr se analýza zaměřuje na to, zda zvýšení výrobní kapacity přesahuje 5 % příslušné zdánlivé spotřeby v EHP na trhu, který je s ohledem na růst zdánlivé spotřeby dotčených produktů v EHP nevýkonný.
(278)
Odstavec 69 pokynů k regionální podpoře zní takto: „Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem. Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem….“ V poznámce pod čarou č. 64 je upřesněno, že „pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich“.
(279)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise určila jako produkty, jichž se investiční projekt přímo týká, motorovou naftu a těžký benzin. Jelikož se zjevně celá výroba těžkého benzinu ve společnosti Petrogal používá k výrobě výrobků na bázi primárního benzinu, považují se za předmětný výrobek rovněž výrobky na bázi primárního benzinu. Komise rovněž přijala ujištění Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty vyráběné rafinériemi (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen) nejsou investičním projektem dotčeny.
(280)
Komise bere na vědomí vysvětlení Portugalska, že rafinérie fungují na základě výroby více produktů, při níž je vstupní surovina, surová ropa, přeměňována na několik meziproduktů (např. těžký benzin, vakuový plynový olej) a konečných výrobků (např. automobilový benzin, motorová nafta). Mnoho meziproduktů se okamžitě znovu používá v rámci jednotlivých kroků procesu rafinace jako vstupy („suroviny“), zatímco jiné jsou prodávány na trhu nebo používány jako vstupy pro petrochemický průmysl první generace, například těžký benzin k výrobě aromátů. Technická výrobní funkce závisí zejména na druhu používané surové ropy (v daných zařízeních nelze zpracovávat všechny druhy surové ropy) a přesném technickém uspořádání rafinérie. Rafinérie usilující o co nejvyšší zisk se snaží optimalizovat zisky z celé škály produktů, tzv. „rafinérské marže“, a to přizpůsobením výroby různých produktů s přihlédnutím k technickým omezením vyplývajícím z výrobní funkce (a druhu používané surové ropy) a cenám vstupů a výstupů. Možnosti úpravy technického uspořádání stávající rafinérie bez dodatečných investic jsou však mimořádně omezené.
(281)
Odvětví rafinace se v posledním desetiletí potýkalo se strukturálními změnami. Lehčí frakce surové ropy se stávají stále vzácnějšími a jsou stále více nahrazovány těžšími frakcemi surové ropy. Současně rychle roste tržní poptávka po motorové naftě (v rostoucí míře běžná náhrada automobilového benzinu jako pohonné hmoty). Poptávka po topném oleji používaném při výrobě elektřiny a v námořní dopravě se naopak snižuje a podle očekávání se bude snižovat i nadále (kvůli jeho nahrazení v těchto použitích technologiemi, které jsou šetrnější k životnímu prostředí). EU je čistým dovozcem motorové nafty a vývozcem automobilového benzinu (zejména na trh USA, který se bude podle očekávání zmenšovat).
(282)
Jak objasnilo Portugalsko a potvrdili soutěžitelé č. 1 a 2, ekonomickým motivem investičního projektu je na straně jedné snaha umožnit, aby mohly rafinérie zpracovávat těžší frakce surové ropy, a na straně druhé změnit jejich uspořádání tak, aby mohly rafinérie vyrábět více motorové nafty a méně topného oleje.
(283)
Jak je popsáno v oddíle 2.2, motorová nafta a těžký benzin jsou produkty, jichž se investiční projekt přímo týká. Investiční projekt zvýší výrobu motorové nafty (na úkor výroby topného oleje) a rovněž výrobu těžkého benzinu, který je podle Portugalska z technického hlediska nevyhnutelným vedlejším produktem. Komise bere na vědomí tvrzení Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty, které rafinérie vyrábějí (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen), nejsou investičním projektem dotčeny.
(284)
Komise však v průběhu formálního vyšetřovacího řízení zjistila, že investice do nové vakuové destilační jednotky a nového zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos povede rovněž k výrobě vakuového plynového oleje. V Sines se bude vyrábět větší množství motorové nafty, kdy nová hydrokrakovací jednotka bude používat jako surovinu vakuový plynový olej vyrobený v rafinériích v Matosinhos a Sines. Vakuový plynový olej je proto nutno rovněž považovat za produkt, jehož se investice přímo týká, jelikož investiční projekt bude mít za následek významné zvýšení jeho výroby v rafinérii Matosinhos.
(285)
Portugalsko uvedlo, že vakuový plynový olej se bude používat výhradně jako surovina pro hydrokrakovací jednotku v Sines. Vakuový plynový olej by se proto měl považovat za meziprodukt pro větší výrobu motorové nafty, a neměl by se posuzovat zvlášť. Portugalsko rovněž uvedlo, že potřebné stálé a bezpečné dodávky suroviny pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines nebylo možno zajistit nákupem potřebného množství na trhu. Důvodem je velmi omezená velikost a velké výkyvy na otevřeném trhu s vakuovým plynovým olejem jakožto spotovém trhu. Dodávky vakuového plynového oleje z Matosinhos do Sines proto nevylučují možné dodávky třetí stranou.
(286)
Komise uznává, že se vakuový plynový olej považuje za meziprodukt a že se významná část produkce vakuového plynového oleje neprodává na trhu (přičemž nejsou vyloučeny možné dodávky třetí stranou). V tomto případě lze dospět k závěru (jak je uvedeno v odstavci 69 pokynů k regionální podpoře), že s ohledem na novou vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos je předmětným výrobkem následný výrobek, a to motorová nafta.
(287)
Komise rovněž podotýká, že se soutěžitel č. 1 domnívá, že by se zbytky hydrokrakování měly považovat za produkt, jehož se týká investiční projekt (viz 92. bod odůvodnění). Jak objasnilo Portugalsko, kvůli využívání technologie hydrogenačního krakování je produkce těchto zbytků téměř zanedbatelná (viz 183. bod odůvodnění), Komise proto nebere zbytky hydrokrakování v úvahu jako dotčený produkt.
(288)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou jedinými dotčenými produkty motorová nafta a primární benzin, a poukázala na skutečnost, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře a že by výrobky na bázi primárního benzinu mohly být domnělými dotčenými produkty, u nichž je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko podalo toto vysvětlení:
-
Pojem primární benzin zahrnuje těžký i lehký benzin; těžký a lehký benzin nejsou vzájemně nahraditelné, a to ani při výrobě, ani při užití.
-
Těžký benzin je produkt, který se používá jako surovina v procesu rafinace a při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů.
-
Investiční projekt povede k dodatečné výrobě těžkého benzinu v Sines: výroba těžkého benzinu v rafinérii v Sines se zvýší o [200-250] kilotun ročně.
-
Největší část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines se přepravuje do rafinérie společnosti Petrogal v Matosinhos, kde se zpracovává společně s těžkým benzinem dovezeným z jiných zemí a těžkým benzinem vyrobeným v samotné rafinérii v Matosinhos (v období 2007-2009 průměrně [650-700] kilotun) na reformát (62). Celkový objem těžkého benzinu spotřebovaného v rafinérii v Matosinhos k výrobě reformátu činí [1 000-1 050] tun (průměr v období 2007-2009).
-
Z celkové dodatečné výroby [200-250] kilotun těžkého benzinu v Sines se do Matosinhos přepravuje [100-150] kilotun (zbytek se používá znovu jako surovina při hydrokrakování v Sines) k nahrazení [100-150] kilotun dováženého těžkého benzinu; objem dovozu ve výši [250-300] kilotun před investicí se sníží na [100-150] kilotun, tj. o [50-60] %.
-
V roce 2009 pocházelo 92 % dovozu těžkého benzinu ze zemí mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Investiční projekt nemění vlastní kapacitu rafinérie v Matosinhos pro výrobu těžkého benzinu (průměrná výroba v období 2007-2009: [650-700] kilotun).
-
Reformát je meziprodukt pro výrobu aromátů.
-
Kapacita pro výrobu reformátu není investicí změněna.
-
Reformát vyrobený v Matosinhos se používá jako surovina v závodě společnosti Petrogal v Matosinhos na výrobu aromátů.
-
Závod na výrobu aromátů vyrábí širokou škálu primárních aromátů nebo výrobků na bázi primárního benzinu, zejména benzen, toluen, orthoxylen, paraxylen a rozpouštědla.
-
Výrobní kapacita závodu na výrobu aromátů (průměrný prodej v období 2007-2009: [400-450] kilotun) se investičním projektem nemění a neplánuje se žádné rozšíření.
-
Závod na výrobu aromátů je nezávislá obchodní jednotka; vnitropodnikovou cenou těžkého benzinu je (a bude i po investici) dovozní cena těžkého benzinu. Cena reformátu při prodeji závodu na výrobu aromátu je (a bude i po investici) vypočítána jako [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu (CIF NEW) a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu (RBOB USA) a náklady na přepravu ze Sines do Porta.
-
Náklady na suroviny (těžký benzin) představují přibližně [90-100] % celkových nákladů na výrobu aromátů. Dodatečná výroba těžkého benzinu v Sines představuje přibližně 14 % celkového objemu těžkého benzinu zpracovaného na reformát.
-
Primární aromáty se na trhu prodávají petrochemickému průmyslu za tržní ceny; společnost Petrogal s podílem na trhu nižším než [0-5] % je na trhu EHP s aromáty příjemcem cen. Celkový obrat závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů činil v roce 2009 přibližně [ ] milionů EUR. Po dokončení investice bude [ ] % obratu (přibližně [ ] milionů EUR na základě obratu v roce 2009) vyplývat z těžkého benzinu vyrobeného navíc v Sines.
(290)
Komise podotýká, že soutěžitel č. 1 má za to, že těžký benzin je meziproduktem a že by posouzení mělo zahrnovat výrobky na bázi primárního benzinu jako předmětné výrobky.
(291)
Aby bylo možno rozhodnout, zda je nutno u výrobků na bázi primárního benzinu provést test podle odst. 68 písm. a) a b), je třeba podat výklad znění odstavce 69 pokynů k regionální podpoře. Odstavec 69 stanoví, že předmětným výrobkem může být následný výrobek, týká-li se investice meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává. Toto znění se zaměřuje na případy, kdy na trhu meziproduktu není pociťován rušivý účinek podpory na soutěžitele (nebo je pociťován pouze částečně) a přenáší se na trh konečného výrobku. Podle informací poskytnutých Portugalskem ohledně vymezení předmětných výrobků se Komise domnívá, že podpora neovlivňuje objemy výroby, výrobní náklady ani cenové chování závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů. Množství dodatečného těžkého benzinu vyrobeného v Sines má v porovnání s celkovým množstvím těžkého benzinu používaného k výrobě reformátu mimoto jen malý význam. Komise se proto domnívá, že trhy s aromáty nejsou podporou pro investiční projekt dotčeny (či jsou dotčeny pouze nepřímo a velmi nepatrně, a to prostřednictvím nepřímého snížení dovozní ceny primárního benzinu, viz další oddíl).
(292)
Komise se proto domnívá, že pro trhy s aromáty není vhodné provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(293)
Komise současně usuzuje, že podpora může nepříznivě ovlivnit trh s primárním benzinem, pokud investiční projekt umožní nahradit dovoz a donutí dodavatele, aby na trhu s těžkým benzinem hledali jiná odbytiště. Komise proto s ohledem na těžký benzin jako předmětný výrobek provedla testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(294)
V odstavci 69 pokynů k regionální podpoře je upřesněno, že relevantní výrobkový trh zahrnuje daný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
(295)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru ohledně relevantního trhu pro dotčený produkt (dotčené produkty), a to kvůli problémům určit s konečnou platností seznam dotčených produktů.
(296)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že z pohledu spotřebitele neexistují pro motorovou naftu žádné náhrady. Ohledně strany nabídky však existovaly pochybnosti, pokud jde o nahraditelnost při výrobě motorové nafty, jelikož by flexibilita výrobních zařízení po změně uspořádání rafinérií mohla vést k výrobě jiných druhů výrobků (především automobilového benzinu).
(297)
K rozptýlení těchto pochybností Portugalsko uvedlo, že se rozhodnutí Komise o spojení podniků (64) uvedené Komisí vztahovalo na jinou situaci, kdy byla nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou na trzích s automobilovým benzinem a motorovou naftou mnohem méně významná než nyní a kdy při přechodu mezi výrobou těchto dvou produktů existovala určitá úroveň flexibility. Podle Portugalska však od roku 2000 s významným nárůstem poptávky po motorové naftě tato možnost volby již neexistuje a v současnosti není k dispozici dodatečná kapacita k uspokojení poptávky.
(298)
Ačkoliv toto vysvětlení nevylučuje zcela možnost, že by zařízení na výrobu motorové nafty bylo možno využít k výrobě automobilového benzinu, zdá se nereálné předpokládat, že by podnik mohl vynaložit více než 1 miliardu EUR na zvýšení kapacity pro výrobu automobilového benzinu, zatímco v Evropě existuje nadměrná nabídka tohoto výrobku. Různé studie (65) naznačují pokles poptávky po automobilovém benzinu a těžkém topném oleji a zvýšení poptávky po motorové naftě na evropském trhu s pohonnými hmotami. Tento posun ve struktuře poptávky vede k tomu, že rafinérie vyrábějí nadměrné objemy produktů, po nichž se poptávka snižuje a klesá rovněž jejich hodnota, a nedostatečné objemy produktu s rostoucí poptávkou a hodnotou (66). Spotřeba automobilového benzinu v Evropě má v období 2010 až 2030 podle odhadů významně klesnout v důsledku přechodu od vozidel na benzin k vozidlům na naftu a zavedení alternativních zdrojů energie. Z dostupných studií rovněž vyplývá, že se poptávka po automobilovém benzinu bude snižovat kvůli používání energeticky účinnějších automobilů v USA (hlavní vývozní trh pro evropský přebytek) a předpokládané budoucí úloze elektrických vozidel.
(299)
Komise se proto domnívá, že v tomto konkrétním případě je nutno mít za to, že pro daný druh investice je s ohledem na střednědobé tendence na výrobkovém trhu dotčeným produktem rovněž z hlediska strany nabídky motorová nafta.
(300)
V souladu s diskusí o dotčených produktech je druhým relevantním výrobkovým trhem, jímž je nutno se zabývat, trh pro těžký benzin. V rafinérii v Sines představuje výroba těžkého benzinu vedlejší výrobu při výrobě motorové nafty, což je hlavní důvod investice. Těžký benzin se používá při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů. Při svém obecném užití nemůže být nahrazen jinými produkty. Komise se proto domnívá, že trh s těžkým benzinem je relevantním výrobkovým trhem s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b).
(301)
Komise proto usuzuje, že relevantními výrobkovými trhy s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) jsou výrobkové trhy pro motorovou naftu a těžký benzin. Pro informaci budou uvedeny rovněž údaje pro výrobky na bázi benzinu.
(302)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda je nutno tyto trhy posoudit na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu.
(303)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 se domnívají, že by se relevantní výrobkový trh měl rozšířit na maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej motorové nafty (viz 93. a 116. bod odůvodnění). Portugalsko usuzuje, že v případech státní podpory je náležitou úrovní pro posouzení úroveň rafinérie. Ustanovení pokynů k regionální podpoře neupřesňují, na jaké úrovni je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b), a zejména test podle odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(304)
V závislosti na otázce, která má být analyzována, a na související teorii újmy hodnotí politika hospodářské soutěže situaci v oblasti hospodářské soutěže na trzích na různých úrovních, na úrovni výroby, distribuce (jiné než maloobchodní) a na úrovni maloobchodu. Účastníky trhu jsou v automobilovém odvětví například spotřebitelé a jednotliví prodejci automobilů pro maloobchodní úroveň, prodejci a distributoři automobilů pro jinou než maloobchodní úroveň a distributoři a výrobci pro úroveň výroby. V případě produktů, jichž se týká toto rozhodnutí, jsou účastníky trhu například majitelé vozidel a čerpací stanice u maloobchodního trhu, čerpací stanice a distributoři v případě jiného než maloobchodního trhu a rafinérie a distributoři v případě trhu na úrovni rafinérie.
(305)
V tomto rozhodnutí odpovídá úroveň výroby úrovni rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh na úrovni rafinérie odpovídá celkovému trhu s motorovou naftou. Podle Portugalska zahrnuje pojem „prodej na úrovni rafinérie“ veškerý prodej uskutečněný ve velkém množství v rámci promptního obchodu (přímo v rafinérii) pro ropné společnosti (včetně vlastních společností skupiny Galp Energia), obchodníky, distributory nebo velké průmyslové odběratele, včetně dovozu motorové nafty (67). Prodej na úrovni rafinérie v Portugalsku odpovídá veškerému prodeji na úrovni rafinérií společnosti Petrogal po odečtení vývozu a připočtení dovozu do Portugalska. Strana nabídky na trhu na úrovni rafinérie proto v Portugalsku zahrnuje rafinérie společnosti Petrogal a jiné než portugalské rafinérie vyvážející své produkty do Portugalska a na straně poptávky na trhu s motorovou naftou různé řetězce distributorů nafty, jako jsou společnosti Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, které nakupují u společnosti Petrogal nebo jsou zásobovány touto společností nebo dovážejí motorovou naftu ze zemí mimo Portugalsko.
(306)
Hlavním účelem kontroly investiční podpory nemá být ochrana spotřebitelů (nebo obchodníků) před nežádoucími důsledky protisoutěžního chování, například před snižováním zisků spotřebitelů kvůli stanovování monopolních cen kartely či před účastníky trhu zneužívajícími své dominantní postavení na trhu. Investiční podpora ve skutečnosti umožňuje zvýšit množství dodávané na trh, a vede proto k snižování cen, což je zjevně přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu přínosné pro spotřebitele.
(307)
Cílem kontroly investiční podpory je spíše chránit ostatní výrobce a ekonomiky ostatních členských států před nadměrnými (přesahujícími úroveň narušení, která se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy) rušivými účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Tato hospodářská soutěž mezi výrobci probíhá na úrovni výroby a v tomto případě k hospodářské soutěži mezi rafinériemi dochází na úrovni rafinérií.
(308)
Zatímco běžné limity regionální podpory stanovené v mapách regionální podpory a odstupňování intenzity podpory pro velké investiční projekty podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře mají zajistit standardní (a u velkých projektů) odstupňovanou úroveň ochrany před takovým narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu, testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) mají za účelem následného podrobného posouzení odhalit případy, kdy může být hospodářská soutěž mezi výrobci obzvláště nepříznivě dotčena. Test uvedený v odst. 68 písm. b) zkoumá, do jaké míry zahrnuje investiční podpora významné zvýšení kapacity, které příjemci podpory umožní uvádět množství výrobků na trh vykazující absolutní nebo relativní pokles za příznivějších podmínek, než jakým čelí soutěžitelé, kteří podporu neobdrželi. Test v odst. 68 písm. a) zkoumá, nakolik investiční podpora zachová, posílí nebo vytvoří silné tržní postavení příjemce podpory, které by mohlo být dominantním účastníkem trhu zneužito, například v podobě omezení přístupu na trh. V obou případech mohou soutěžitelé přijít o podíly na trhu na úrovni výroby, může u nich dojít k poklesu ziskovosti nebo mohou být vyloučeni z trhu, zatímco potenciálním soutěžitelům může být zabráněno v přístupu na trh.
(309)
Komise se proto domnívá, že testy je nutno provést na úrovni výroby. Tržní situace na úrovni výroby je rozhodující, jelikož rozhodnutí o poskytnutí státní podpory pro výrobní zařízení posuzují dopady podpory na narušení hospodářské soutěže mezi výrobci a na obchod mezi členskými státy. Mimoto lze předpokládat, že pokud je podíl příjemce na předchozím trhu (na úrovni rafinérie) vysoký, má to samo o sobě za následek dostatečně vysokou pravděpodobnost zjištění značného narušení hospodářské soutěže bez ohledu na podíl na navazujícím trhu. Pro účely testů podle odst. 68 písm. a) a b) není nutno vzít v úvahu prodej motorové nafty na maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni, a to ani v případě, že v předchozích rozhodnutích Komise o spojení podniků (68) byl zahrnut do definice relevantních výrobkových trhů.
(310)
Testy v odst. 68 písm. a) a b) představují jednoduché filtry, které mají mechanicky určit případy ohrožení hospodářské soutěže a obchodu. Zevrubné posouzení těchto rizik je však cílem následného podrobného posouzení. Ačkoliv se toto podrobné posouzení obvykle zabývá situací na trhu na úrovni výroby, může být například v případě omezení přístupu na trh nezbytné analyzovat dopad podpory na navazující trhy.
(311)
S přihlédnutím k rozhodovací praxi Komise v případech státní podpory v jiných hospodářských odvětvích, zejména v automobilovém odvětví (69), a ke skutečnosti, že se investiční projekt týká výhradně výdajů v oblasti rafinérské činnosti společnosti Petrogal, je pro účely použití testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) jedinou úrovní, která je důležitá pro toto rozhodnutí, úroveň rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro motorovou naftu měl považovat trh na úrovni EHP, na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(313)
Portugalsko se domnívá, že by relevantní trh pro motorovou naftu měl být širší než vnitrostátní trh, přednostně západoevropský trh nebo trh EHP. Soutěžitelé č. 1 a 2 nerozlišují mezi úrovní trhu, která by měla být posouzena. Tvrdí, že by relevantním zeměpisným trhem měl být portugalský trh nebo nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově.
(314)
V roce 1997 přijala Komise sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (dále jen „sdělení“) (70). Ve sdělení je stanoveno, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky účastní dodávky a poptávky výrobků nebo služeb, kde jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože zejména podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné.
(315)
Sdělení bylo vypracováno jako nástroj posuzování pro antimonopolní politiku a politiku v oblasti kontroly fúzí. Je založeno na vyšetřovacích pravomocích v rámci každé politiky a není přímo použitelné na státní podpory. Ve sdělení se výslovně uznává, že „v případech posouzení státní podpory se pozornost soustřeďuje spíše na dotyčného příjemce podpory a průmysl/odvětví než na stanovení konkurenčních tlaků, jimž příjemce podpory čelí“. Sdělení však uvádí, že by „prvky uváděného přístupu mohly sloužit jako základ pro posouzení případů státní podpory“.
(316)
Komise dosud nezveřejnila sdělení o zásadách a přístupu při definování relevantního výrobkového a zeměpisného trhu v případech státní podpory. Samotné pokyny k regionální podpoře neobsahují vodítko, jak by měl být relevantní zeměpisný trh vymezen. Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře však obsahuje znění, které (jak se zdá) do jisté míry upřednostňuje posouzení na úrovni EHP: „Pro účely uplatnění bodů a) (…) jsou objem trhu (…) definovány (…), obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(317)
Vhodnou definici zeměpisného trhu je nutno posoudit na základě související teorie újmy. Zdá se však, že lze předpokládat, že test uvedený v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře týkající se podílů na trhu nepřesahujících 25 % má chránit soutěžitele v EHP před vyloučením z trhu, na němž působí, nebo před zabráněním v přístupu na tento trh (vytěsnění) v důsledku protisoutěžního chování příjemce podpory s tržní silou.
(318)
Pro účely tohoto rozhodnutí není důležité stanovit přesné zeměpisné vymezení trhu na úrovni výroby, jelikož podíl společnosti na trhu překračuje 25 % prahovou hodnotu pouze na vnitrostátním trhu. Postačuje ověřit, zda vnitrostátní trh představuje relevantní zeměpisný trh. Byla uvážena tvrzení předložená soutěžiteli, k nimž se Portugalsko vyjádřilo, zejména ohledně překážek dovozu a omezené skladovací kapacity. Byl vyvozen závěr, že definice zeměpisného trhu, která se odklání od běžného přístupu, jenž pro účely testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) vymezuje trhy jako trh EHP, a jako relevantní zeměpisný trh stanoví vnitrostátní trh, může být odůvodněná pouze v případě, existují-li jednoznačné signály, že trh je do značné míry uzavřený. Je proto nutno posoudit, zda existují překážky obchodu, které by podnikům, jež se společností Petrogal soutěží na jiném než maloobchodním trhu, bránily v dovozu motorové nafty z rafinérií ze zemí mimo Portugalsko, jestliže ceny na portugalském trhu na úrovni rafinérie překračují ceny zaznamenané na větším trhu.
(319)
V této souvislosti bylo zjištěno následující:
-
Motorová nafta prodávaná na portugalském trhu má stejné technické vlastnosti jako motorová nafta prodávaná na sousedních trzích.
-
V případě dovozu v rámci EHP není uloženo dovozní clo.
-
Neexistují žádná právní nebo správní omezení dovozu do Portugalska.
-
Statistické údaje, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), prokazují existenci obchodních toků, a to jak dovoz do Portugalska, tak vývoz z Portugalska do sousedních zemí. Vývoz se snižuje kvůli rostoucí potřebě motorové nafty v Portugalsku.
-
Dovoz se uskutečňuje prostřednictvím námořní i pozemní přepravy; objemy dovozu za poslední roky silně reagovaly na vnější události a v posledních letech významně vzrostly. Nárůst dovozu prokazuje, že ostatní hospodářské subjekty mají alternativní zdroje dodávek a jsou schopny nahradit přímé dodávky z rafinérií společnosti Petrogal dovozem. Z informací, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), vyplývá, že to bylo obzvláště patrné v roce 2009, kdy byla po nehodě v rafinérii v Sines výroba na několik týdnů zastavena.
-
Portugalsko odmítlo tvrzení, že společnost Petrogal kontroluje více než 90 % stávající skladovací kapacity, a objasnilo, že skladovací kapacita třetích stran umožňuje dodání 2,9 milionu tun ročně, což je více než 50 % vnitrostátního trhu. Žádný soutěžitel se nezajímal o nákup další skladovací kapacity, když byla nabízena k prodeji.
-
Komise soutěžitele vyzvala, aby uvedli konkrétní příklady, které potvrzují existenci těchto překážek obchodu, nebo aby popsali situace, kdy se při dovozu motorové nafty setkali s problémy, takovéto informace však nebyly poskytnuty.
(320)
Jelikož nejsou k dispozici konkrétní příklady, vyvozuje se na základě informací ohledně skladovacích kapacit a dovozu, které poskytlo Portugalsko, závěr, že neexistují důkazy o skutečné existenci omezení, pokud jde o dostupnost skladovacích kapacit a jiné překážky dovozu motorové nafty.
(321)
Co se týká cen motorové nafty pořizované třetími stranami od společnosti Petrogal na úrovni rafinérie, zdá se, že se podobají nákladům na dovoz motorové nafty do Portugalska. Jak uvedlo Portugalsko při oznámení a jak je uvedeno v oddíle 3.4.3 rozhodnutí o zahájení řízení, ceny na úrovni rafinérie jsou stanoveny podle mezinárodních cenových nabídek týkajících se daného produktu a v případě rafinovaných produktů v Portugalsku podle cen Platts (Rotterdam) pro oblast severozápadní Evropy se započtením přirážek (přeprava, dopravné, pojištění, ztráty a jiné). To naznačuje širší trh, než je vnitrostátní (portugalský) trh. Ostatní soutěžitelé nepředložili žádná tvrzení ohledně cen na úrovni rafinérie, které uplatňuje společnost Petrogal, nýbrž se ve svých připomínkách omezili na tržní sílu a postavení této společnosti. Soutěžitel č. 1 podotkl, že poměr celkového objemu dovozu a vývozu motorové nafty je příliš nízký, než aby odůvodňoval regionální trh, nenaznačil však případný nedostatek motorové nafty nebo situaci, kdy by kontrola skladovací kapacity způsobovala soutěžitelům problémy.
(322)
Soutěžitel č. 2 uvedl (viz 109. bod odůvodnění), že investiční projekt přemění společnost Petrogal na čistého vývozce na ostatní trhy a posílí její tržní postavení na Pyrenejském poloostrově.
(323)
Nelze proto dospět k závěru, že relevantním zeměpisným trhem pro motorovou naftu je vnitrostátní trh, jelikož se zdá, že neexistují žádná omezení dovozu motorové nafty do Portugalska ani vývozu do sousedních zemí. Relevantním zeměpisným trhem je proto přinejmenším regionální trh, tj. Pyrenejský poloostrov.
(324)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro těžký benzin měl považovat trh na úrovni EHP, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(325)
Portugalsko se domnívalo, že relevantním zeměpisným trhem pro těžký benzin a výrobky na bázi benzinu je přinejmenším EHP, ne-li světový trh. Soutěžitele nevznesli proti této definici relevantního zeměpisného trhu námitky.
(326)
Zúčastněné strany připomínky Portugalska nezamítly a vzhledem ke skutečnosti, že těžký benzin je zboží, které lze snadno přepravovat na velké vzdálenosti s nízkými dopravními náklady, je relevantním zeměpisným trhem přinejmenším EHP (71).
(327)
V odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přistoupí k podrobnému posouzení, pokud „na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice“.
(328)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to potvrdit, zda byla překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, a to kvůli pochybnostem ohledně náležité definice relevantního výrobkového a zeměpisného trhu a příslušné úrovni posouzení (na úrovni rafinérie, maloobchodní či jiné než maloobchodní úrovni). Mimoto nebyly k dispozici údaje na úrovni skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu). K dispozici nebyly rovněž údaje o výrobcích na bázi benzinu.
(329)
Z údajů, které poskytlo Portugalsko, vyplývá, že by podíl společnosti Petrogal na regionálním trhu (Pyrenejský poloostrov) s motorovou naftou na úrovni rafinérie byl nižší než 25 %, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a jak potvrdilo Portugalsko během formálního vyšetřovacího řízení. Tyto informace se vztahují pouze na výrobní kapacitu společnosti Petrogal, jelikož Portugalsko prohlásilo, že na Pyrenejském poloostrově není skupina ENI na úrovni rafinérie přítomna. Rovněž v případě západní Evropy a EHP je podíl společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou na úrovni rafinérie u skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu) nižší než 25 %, jak je zjevné z údajů poskytnutých Portugalskem (viz tabulky č. 6 a 7).
Tabulka 6
Společné podíly společností Petrogal a ENI na západoevropském trhu (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabulka 7
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 6 a 7 se vyvozuje závěr, že na společnost Petrogal nepřipadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku na relevantním trhu na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) ani na západoevropské úrovni a úrovni EHP, včetně podílů skupiny ENI na trhu na úrovni rafinérie. V případě motorové nafty proto není překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(331)
Jelikož společný podíl společností ENI a Petrogal na trhu nepřesahuje 25 %, není nutné uvážit, zda skupina ENI kontroluje podíl společnosti Petrogal na trhu v míře, která by vyžadovala, aby byl zohledněn jejich společný podíl na trhu.
(332)
Podle informací, které poskytlo Portugalsko, většina rafinérií vyrábějících těžký benzin jej zpracovává interně při výrobě pro vlastní spotřebu. Údaje o podílech na trhu, které Portugalsko poskytlo pro účely testu podle odst. 68 písm. a), se vztahují (jak se požaduje) na prodej v EHP, a to na velkoobchodním trhu.
(333)
Za účelem ověření, zda je investiční projekt slučitelný s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, je nutno analyzovat podíl společnosti Petrogal na trhu před provedením investičního projektu a posléze a ověřit, zda tento podíl přesahuje 25 %.
Tabulka 8
Podíly společnosti Petrogal na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabulka 9
Podíly skupiny ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
Nepouž.
599
Nepouž.
599
Tabulka 10
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 8 až 10 se vyvozuje závěr, že společnost Petrogal sama a ve spojení se skupinou ENI má na relevantním výrobkovém trhu pro těžký benzin na úrovni EHP u dotčeného produktu podíly na trhu nižší než 25 %. Podíl společnosti Petrogal na trhu nepřekračuje 25 % ani na trhu s výrobky na bázi benzinu.
(335)
Celková vnitropodniková výroba těžkého benzinu používaného společností Petrogal při výrobě pro vlastní spotřebu, která není ve výše uvedených údajích o podílu na trhu v tabulce č. 8 zahrnuta, činí méně než [ 5] % maloobchodního trhu v EHP. Dodatečná výroba v rafinérii Sines představuje přibližně [ 5] %.
(336)
Na základě těchto úvah se vyvozuje závěr, že u těžkého benzinu není překročena prahová hodnota stanovena v odst. 68 písm. a).
(337)
V odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přikročí k podrobnému posouzení, pokud „projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru“.
(338)
Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře objasňuje, že “…pro účely uplatnění odst. 68 písm. a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(339)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise u všech dotčených produktů pochybnosti, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku za posledních pět let (před zahájením prací) bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(340)
Složená roční míra růstu („CAGR“) zdánlivé spotřeby motorové nafty v EHP v letech 2001 až 2006 představuje přibližně 2,12 % v objemovém vyjádření nebo 15,38 % v hodnotovém vyjádření. Odpovídající složená roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001 až 2006 dosáhla 2,06 % v reálném vyjádření (je třeba klást na roveň objemovému vyjádření) a 4,12 % v nominálním vyjádření (je nutno klást na roveň hodnotovému vyjádření).
(341)
Z toho vyplývá, že trh s motorovou naftou nelze považovat za nevýkonný, vezme-li se v úvahu složená roční míra růstu zdánlivé spotřeby v objemovém i hodnotovém vyjádření v porovnání s tempem růstu HDP v nominálním resp. reálném vyjádření. Není proto nutné ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % dotčeného trhu.
(342)
Za účelem přezkoumání, zda investiční projekt vyhovuje odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, musí Komise ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje méně než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabulkách č. 11 až 13. Údaje ve sloupci pro trh EHP jsou totožné s údaji uvedenými v tabulkách o podílech na trhu označenými jako trh EHP (objem prodeje). Jelikož velikost maloobchodního trhu (objem prodeje) je menší než výše zdánlivé spotřeby včetně výroby pro vlastní spotřebu, údaje o zvýšení výrobní kapacity nadhodnocují význam nárůstu. Lze tudíž mít za to, že představují pesimistický scénář.
Tabulka 11
Podíl zvýšení výrobní kapacity v rafinérii v Sines v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 12
Podíl zvýšení výrobní kapacity v Matosinhos v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 13
Podíl zvýšení společné výrobní kapacity (v rafinériích v Sines a Matosinhos) v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené výrobky
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Ve všech případech představuje zvýšení výrobní kapacity u výrobků uvedených v tabulkách č. 11 až 13 méně než 5 % relevantních výrobkových trhů na úrovni EHP. Má se tudíž za to, že investiční projekt nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v první části odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.
7. ZÁVĚR
(345)
Na základě údajů uvedených v 278. až 344. bodě odůvodnění nepřekračuje investiční projekt u dotčených produktů prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Není proto nutné po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy provést podrobné posouzení podpory.
(346)
Navrhovaná regionální investiční podpora pro společnost Petrogal splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Není proto nezbytné posoudit, zda by bylo možno podporu schválit na základě ostatních výjimek stanovených ve Smlouvě.
(347)
Portugalsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal, ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě (121 091 314 EUR v diskontovaných cenách) a která představuje maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
2. Poskytnutí státní podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se proto povoluje. V případě odchylek od plánovaných způsobilých výdajů a oznámeného harmonogramu poskytnutí státní podpory nepřekročí Portugalsko maximální částku podpory ve výši 121 091 314 EUR v diskontovaných cenách ani maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách.
Článek 2
1. Každých pět let od data vydání tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi průběžnou zprávu. Průběžné zprávy obsahují aktuální informace o poskytnutých částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
2. Do šesti měsíců ode dne provedení poslední tranše státní podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory předloží Portugalsko podrobnou závěrečnou zprávu obsahující informace o vyplacených částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. augusztus 3.)
a Portugália által a Petrogal részére nyújtani tervezett SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 5546. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/466/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelteket az észrevételeik megtételére, (1) és tekintettel ezekre az észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2009. november 19-én kelt levelével a Bizottság értesítette Portugáliát arról, hogy a Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (a továbbiakban: Petrogal) részére a Sinesben és Matosinhosban folytatott kőolaj-finomításra irányuló beruházási projekthez (a továbbiakban: a beruházási projekt) nyújtani kívánt regionális ad hoc támogatással kapcsolatosan a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. 2009. december 9-i levelében Portugália közzététel céljából benyújtotta az eljárást megindító határozat nyilvános változatát.
(2)
2009. december 17-i levelében Portugália az észrevételei benyújtására rendelkezésre álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte. 2009. december 22-én a Bizottság elfogadta ezt a kérést. Portugália az észrevételeket 2010. január 21-én kelt levelében nyújtotta be.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére.
(4)
Eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz az Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), a Confederação da Indústria Portuguesa (4), az Associação para a eficiência energética (5), a 2. számú versenytárs (6), a Petrogal egyik konkurens vállalkozása (7), az 1. számú versenytárs (8) (9), az União Geral de trabalhadores (10), Sines város Önkormányzata (11), a Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) és az Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
2010. március 9-én, március 10-én, március 17-én és március 19-én kelt levelében a Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket Portugáliának, lehetőséget adva arra, hogy ezekre reagáljon. Portugália 2010. április 8-i levelében nyújtotta be az észrevételeit.
(6)
A Bizottság 2010. július 15-én és július 28-án kelt levelében (14) további információkat kért, amelyeket Portugália 2010. augusztus 16-i és 23-i levelében adott meg.
(7)
2010. augusztus 4-i és 5-i levelében a Bizottság az 1. és a 2. számú versenytárstól pontosítást kért, amelyet azok 2010. szeptember 10-i, illetve 15-i levelükben nyújtottak be. 2010. szeptember 20-án kelt levélben ezeket a pontosításokat észrevételezésre továbbították Portugáliának.
(8)
A Bizottság 2010. szeptember 17-én és 2010. október 1-jén kelt levelében további információkat kért Portugáliától. Portugália 2010. október 18-án és 29-én nyújtotta be válaszát.
(9)
2010. október 13-án kelt levél útján az 1. és 2. számú versenytárstól konkrét részleteket kértek a 2010. szeptember 10-i, illetve 15-i válaszukat illetően.
(10)
A Bizottság 2010. október 21-én és 28-án kelt levelében további információkat kért Portugáliától. Portugália november 12-i levelében válaszolt.
(11)
2010. november 10-i levelében az 1. számú versenytárs benyújtotta a 2010. szeptember 15-i leveléhez kapcsolódó pontosításokat. 2010. november 12-én ezeket a pontosításokat észrevételezésre továbbították Portugáliának, amely 2010. november 19-én küldte el válaszát.
(12)
A Bizottság 2010. november 30-án kelt levelében további információkat kért Portugáliától. Portugália 2010. december 20-án kelt levél útján nyújtotta be válaszát.
(13)
A Bizottság 2010. november 11-én kelt levelében felkérte Portugáliát, hogy nyújtsa be a beruházási projekt költség-haszon elemzését. 2010. december 1-jén Portugália eljuttatta a Bizottsághoz a kért információkat.
(14)
2011. január 6-án kelt levelében Portugália a Petrogal részvényeseivel kapcsolatos információkat nyújtott be.
(15)
A portugál hatóságok, a Petrogal képviselői és a Bizottság részvételével 2011. január 12-én találkozóra került sor. 2011. január 25-én kelt levelében Portugália benyújtotta a találkozó során felmerült egyes kérdésekkel kapcsolatos információkat (pl. piaci értékelés, a támogatás ösztönző hatása).
(16)
2011. január 24-én, március 16-án és április 12-én kelt levelében a Bizottság további információt kért a beruházási projekttel kapcsolatban az esetleges támogatás nélküli helyzetre vonatkozóan; ezekre Portugália 2011. február 7-i, április 4-i, illetve április 29-i levelében válaszolt. A Bizottság 2011. június 7-i e-mail üzenetében Portugáliától a korábbi levelekből hiányzó információk pótlását kérte. 2011. június 9-én kelt e-mail üzenetében, illetve 2011. június 11-i és 17-i levelében Portugália néhány érintett kérdést illetően tájékoztatással szolgált.
(17)
A Bizottság 2011. június 24-én kelt levelében felkérte Portugáliát, hogy pontosítsa a dízelüzemanyag piacával kapcsolatos hiányzó információkat. Portugália 2011. június 30-i és 2011. július 14-i levelében benyújtotta ezeket az információkat. 2011. július 20-i levelükben a portugál hatóságok jóváhagyták, hogy a Bizottság angol nyelven fogadja el ezt a határozatot.
2. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA
2.1. A kedvezményezett
(18)
Az állami támogatás kedvezményezettje, a Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (a továbbiakban: Petrogal), a Galp Energia, SGPS, S.A. (a továbbiakban: Galp Energia) kizárólagos (100 %-os) tulajdonában álló leányvállalata. A Galp Energia fő részvényesei az ENI SpA (15) (33,34 %), az Amorim Energia BV („Amorim Energia”) (16) (33,34 %), a Parpública Participações Públicas („Parpública”)(SGPS) (17) (7 %), a Fidelity International Limited (2,01 %), a Caixa Geral de Depósitos SA („CGD”) (18) (1 %) és mások (23,31 %). A Galp Energia a Galp Energia Group („Galp”) holdingvállalata. A Galp Energia a kőolajtermékek piacán (ez finomítási és forgalmazási tevékenységeket, például nagy- és kiskereskedelmi értékesítést is magában foglal), valamint a gázpiacon tevékenykedik.
(19)
A holdingvállalatot 1999. április 22-én alapították GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A. néven elsősorban kőolaj- és földgáz-kereskedelmi célokra két korábbi portugál állami tulajdonú vállalat, a kőolajtermékekkel foglalkozó Petrogal és a földgázzal foglalkozó GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A. egyesítésével, amelyek így a Galp Energia ellenőrzése alá kerültek (19).
(20)
A Galp Energia üzleti tevékenységei között megtalálható még a finomított kőolajtermékek kis- és nagykereskedelmi forgalmazása az Ibériai-félszigeten. Portugáliában piacvezető (20), és Spanyolországban is folyamatosan terjeszkedik.
(21)
A Petrogal tulajdonában áll mindkét portugáliai kőolaj-finomító. Ezek Sinesben és Matosinhosban találhatók. A kőolaj-finomító üzletág valamennyi finomítási, ellátási és logisztikai tevékenységet magában foglal. A Petrogal Portugáliában a kőolajtermékek legnagyobb, az Ibériai-félszigeten pedig az egyik legnagyobb forgalmazója. Az összes nyersolaj, illetve a finomított termékek egy részének Portugáliába történő behozatalát ténylegesen a vállalat irányítja; ezenfelül a nyersolaj és a finomított termékek tárolási kapacitásának 80 %-a is a kezében van (21), valamint fontos pozíciót foglal el az olajtermékek portugál logisztikai infrastruktúrájában.
(22)
A Petrogal széles termékválasztékot kínál, mint például benzin, dízelüzemanyag, sugárhajtómű-üzemanyag, tüzelőolaj, nafta, PB-gáz, bitumen és számos aromás termék. A kőolaj-finomító üzletág feladata, hogy ellássa olajtermékekkel a Petrogal portugáliai kiskereskedelmi, nagykereskedelmi és propánbutángáz-forgalmazási részlegeit, a versenytársakat és a külföldi vevőket, valamint üzemelteti ezek finomítóberendezéseit és logisztikai eszközeit. A Petrogal termékei tárolását és szállítását saját tulajdonú tárolási eszközeinek igénybevételével vagy kapcsolt logisztikai leányvállalatai révén végzi.
(23)
Az 1. ábra a Petrogal tulajdonosi és ellenőrzési jogait mutatja be:
(24)
2005. december 29-én az Amorim Energia, az ENI és a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) részvényesi megállapodást írt alá, amelyhez 2006. március 28-án a CGD is csatlakozott (a továbbiakban: a részvényesi megállapodás). A nyolc évre szóló részvényesi megállapodás 2006. március 29-én lépett hatályba. Az értékpapírokról szóló portugál törvénykönyv 20. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a részvényesi megállapodás feleinek tulajdonában lévő Galp Energia-részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokkal kölcsönösen a többi fél is élhet. Ennélfogva a Galp Energia feletti ellenőrzést a részvényesi megállapodást aláíró részvényesek közösen gyakorolják.
(25)
Portugália szerint a részvényesi megállapodásból következik, hogy a részvényesek és különösen az ENI nem ellenőrizheti és határozhatja meg kizárólagosan a saját és a Petrogal finomítási tevékenységei közötti stratégiákat.
2.2. A Petrogal beruházási projektje
(26)
A beruházási projekt célja Portugália egyedüli két kőolaj-finomítója, a Sinesben és Matosinhosban működő két kőolaj-finomító egység átalakítása és kibővítése. A projekt ezenfelül a két kőolaj-finomító integrációjának és egymást kiegészítő jellegének javítását célozza. A beruházás megnyitja az utat a nehezebb nyersolajak használata előtt.
(27)
A beruházási projekt elsődleges célja a dízelüzemanyag termelésének növelése a benzinnel szemben. A beruházási projektben foglaltak szerint a nehéz nyersolaj fokozott használatával csökkennek a nyersanyagköltségek, és több helyről lehet majd beszerezni a feldolgozandó nyersolajat.
(28)
A Matosinhosban működő kőolaj-finomító konverziós projektje két részből áll: vákuumgázolaj kinyerését szolgáló új vákuumdesztillációs egység, valamint a vákuummaradék kíméletes termikus krakkolását szolgáló viszkozitás-csökkentő egység (viszkozitástörő) létesítése.
(29)
A Sinesben működő kőolaj-finomító konverziós projektje új hidrokrakkoló, vagyis dízel- és sugárhajtóműüzemanyag-gyártásához vákuumgázolaj hidrokrakkolását szolgáló egység létesítésére irányul. A beruházási projekt szerint a hidrokrakkoló egység nyersanyagként a Matosinhosban és Sinesben működő kőolaj-finomítókban előállított vákuumgázolajat és viszkozitástörésből származó gázolajat használja majd fel, maximálisan kihasználva a nemzeti kőolaj-finomító berendezések feldolgozási kapacitását. Naponta hozzávetőleg […] hordónyi mennyiséget dolgoz majd fel, kb. évi […] ezer tonna atmoszferikus maradék elsődleges nyersanyagként történő felhasználásával.
(30)
A hidrokrakkolással kinyert termékek (PB-gáz, nafta (22) és dízel) […] hidrogénezettek, és ezáltal jobb minőségűek. A beruházási projekt eredményeképpen várhatóan csak a dízel és a nehéznafta termelése nő majd.
(31)
A beruházási projekt szerint a Sines kőolaj-finomító egységben előállított nehéznafta egy részét nyersanyagként átszállítják a Petrogal matosinhosi aromás termékeket gyártó üzemébe (23), ami tovább erősíti a két finomítóegység integrációját. A nehéznafta megnövelt termelése a sinesi konverziós projekt elkerülhetetlen technikai következménye.
(32)
A beruházási projekttel kapcsolatos munka 2008-ban kezdődött (az első megrendelést az Igazgatótanács 2008. március 5-i határozata alapján 2008. március 14-én adták ki), és befejezése 2010. december 31-ig esedékes. A teljes termelési kapacitást várhatóan 2011-ben érik el.
2.3. Egyetlen beruházási projekt
(33)
Portugália szerint a két kőolaj-finomító közötti földrajzi távolság ellenére (mintegy 450 km, amelyet tengeri szállítással kell áthidalni) a beruházási projektet a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (24) (a továbbiakban: RTI) 60. bekezdése értelmében egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni. A portugál hatóságok megerősítik, hogy a Petrogal a bejelentett beruházási projekt kezdetét megelőző három évben nem részesült állami támogatásban.
2.4. A beruházási projekt költségei
(34)
A sinesi beruházás nominális értéken [] EUR beruházási költséggel jár. A Sinesben működő kőolaj-finomító a tervek szerint [] EUR támogatást kapna (nominális értéken), ami 16 %-os támogatási intenzitást jelent. Ami a matosinhosi kőolaj-finomítót illeti, a beruházás összege [] EUR (nominális értéken), és a kőolaj-finomító [] EUR támogatásban részesülne (nominális értéken), ami 13 %-os támogatási intenzitásnak felel meg.
(35)
A beruházási projekt támogatható kiadásainak összege jelenértéken 974 064 894 EUR (nominális értéken 1 058 934 146 EUR), és kizárólag felszerelésre vonatkozik (földterületre vagy épületekre nem). A két kőolaj-finomítónak nyújtott támogatás összértéke jelenértéken 121 091 314 EUR (nominális értéken 160 484 007 EUR), ami 12,43 %-os támogatási intenzitásnak felel meg. A támogatható költségek évenkénti bontása az 1. táblázatban látható:
1. táblázat
Támogatható költségek (EUR)
2007
2008
2009
2010
Összesen
Tárgyi állóeszközök
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. A beruházási projekt finanszírozása
(36)
A Petrogal a tervek szerint az igényelt állami támogatáson kívül (nominális értéken 160 484 007 EUR) saját forrásokból finanszírozná a beruházási projektet. Finanszírozási forrásként további állami támogatást nem irányoztak elő. A beruházási projekt ezenfelül az Európai Beruházási Bank 2009-ben jóváhagyott 500 millió EUR összértékű hiteléből is gazdálkodhat. A kedvezményezett saját hozzájárulásának mértéke a támogatható költségek 36 %-át teszi ki.
2.6. A regionális támogatás felső határa
(37)
A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó portugál nemzeti regionális támogatási térképpel (26) összhangban a Sinesben és a Matosinhosban működő kőolaj-finomítóknak otthont adó ALEN TEJO, illetve Norte régió a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés alapján regionális támogatásra jogosult, amelyen belül a nagyvállalatoknak nyújtott regionális beruházási támogatások felső határa a bruttó támogatástartalom (GGE) 40, illetve 30 %-a.
2.7. Hozzájárulás a regionális fejlődéshez
(38)
A beruházás a tervek szerint mindkét régióban hozzávetőleg 150 közvetlen és 450 közvetett munkahelyet teremtene. Ezenfelül a Portugália által benyújtott információk szerint az építési szakaszban hozzávetőleg 3 000 ideiglenes munkahely létesülne.
2.8. A támogatás formája
(39)
Az állami támogatást ad hoc támogatásként nyújtanák, amelyet az 1999. október 15-i 409/99. sz. törvényerejű rendelet alapján egy azóta megszűnt támogatási program (az N 97/99 sz. program) rendelkezéseit alkalmazva dolgoztak ki.
(40)
A Portugál Minisztertanács 2008. március 6-i rendeletét követően 2008. március 10-én a portugál hatóságok és a Petrogal, illetve a Galp Energia között két szerződés jött létre az állami támogatás nyújtásáról. A két szerződés a következő volt: „az adókedvezmények nyújtásáról szóló szerződés” és a „beruházási szerződés” (a „támogatási szerződések”).
(41)
Az aláírt támogatási szerződések a beruházási projekt végrehajtásával kapcsolatos adójóváírásra vonatkozó engedélyt irányoztak elő. A támogatást az jelentené, hogy az adójóváírást levonnák a később fizetendő társasági jövedelemadóból. Az adójóváírás összegét a portugál hatóságok számítanák ki a támogatható beruházások százalékos arányában. Az adójóváírást csak a beruházási projektből eredő adókra lehetne alkalmazni. Amennyiben az adójóváírás teljes összegét nem tudják levonni, a fennmaradó összeg a szerződés lejártáig (azaz 2016. december 31-ig) még levonható.
2.9. A támogatás összege
(42)
Portugália 160 484 007 EUR nominális értékű regionális támogatás nyújtását tervezi, amelyet 2011-től fizetne. A portugál hatóságok által biztosított alábbi 2. táblázat részletesen ismerteti a támogatás kifizetésének ütemtervét:
2. táblázat
Év
Becsült adóköteles jövedelem
Adók
Adójóváírás igénybevétele (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugália megerősítette, hogy a beruházási projekthez nyújtott támogatást nem halmozzák az ugyanazon támogatható költségek után járó helyi, regionális, nemzeti vagy uniós forrásokkal.
(44)
Ezenfelül a támogatást azzal a feltétellel nyújtják, hogy a Petrogal a beruházási projekt befejezésétől számított legalább öt évig fenntartja a beruházásokat a támogatott régiókban.
(45)
Portugália megerősítette, hogy a Bizottság jóváhagyta a támogatás nyújtását.
(46)
A Petrogal 2007. január 22-én állami támogatásért folyamodott a beruházási projekthez. 2007. január 23-án a portugál hatóságok írásban megerősítették a Petrogal számára, hogy a - további részletes vizsgálat tárgyát képező - beruházási projekt megfelel a „költségvetési programban” meghatározott és a beruházási munkálatok megkezdése előtt teljesítendő jogosultsági feltételeknek.
(47)
Portugália vállalta, hogy alacsonyabb vagy magasabb támogatható költségek esetén sem lépi túl a támogatási összeg és támogatási intenzitás e határozatban megállapított felső határát.
2.10. Általános rendelkezések
(48)
Portugália vállalta, hogy benyújtja a következőket:
-
a támogatás kifizetését követő két hónapon belül a Petrogalnak küldött azon dokumentum másolatát, amelyben értesíti a vállalatot a támogatási szerződések hatálybalépéséről,
-
a támogatás bizottsági jóváhagyásának napjától kezdve ötévente időközi jelentést (amely tájékoztatást ad a kifizetett támogatási összegekről, a támogatási szerződés végrehajtásáról és az érintett létesítményben/üzemben megkezdett minden egyéb beruházási projektről),
-
a bejelentett kifizetési ütemterv alapján a támogatás utolsó részletének kifizetését követő hat hónapon belül részletes zárójelentést.
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA
(49)
A Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, hogy a támogatás összeegyeztethető az RTI rendelkezéseivel. E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban az (50) és a (64) preambulumbekezdésben említett kérdésekkel kapcsolatban fejezte ki kételyeit.
3.1. Összeegyeztethetőség az RTI általános rendelkezéseivel
(50)
Az RTI 34. bekezdése a következőképpen ismerteti az induló beruházás szabványos kategóriáit: „tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás”, amely:
-
új létesítmény felállításával,
-
meglévő létesítmény bővítésével,
-
egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjával,
-
egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával kapcsolatos.
A pótló beruházás, amely nem felel meg az e pontban említett feltételek egyikének sem, kifejezetten nem tartozik az induló beruházás fogalmának körébe.
(51)
E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy a két kőolaj-finomító egység modernizálására és fokozott integrációjára, a dízel (és járulékosan a nafta) termelésének növelésére és egyúttal a benzintermelés csökkentésére irányuló beruházási projekt induló beruházásnak tekinthető-e. A Bizottság úgy vélte, hogy a beruházási projekt nem minősül új létesítmény felállításának, sem egy meglévő létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának. Ugyanakkor elfogadható, hogy bizonyos „bővítési” és „a termelési folyamat alapvető megváltoztatásával” kapcsolatos elemeket foglal magában.
(52)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban rámutatott, hogy mivel a támogatási intézkedést ad hoc támogatásként kell értékelni, Portugáliának bizonyítania kellett, hogy a beruházási projekt hozzájárul egy következetes regionális fejlesztési stratégia megvalósításához, az RTI 10. bekezdése értelmében.
(53)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság különösen megkérdőjelezte, hogy a regionális fejlődéshez való várható hozzájárulás valóban ellensúlyozza-e a támogatásból eredő ágazati hatásokat (160 millió EUR összegű támogatás, amely mindössze 150 közvetlen munkahelyet teremt).
(54)
Ebben az összefüggésben a Bizottság rámutatott, hogy okkal kételkedhet a támogatás szükségességében, mivel amint az a Petrogal 2008. évi pénzügyi beszámolójából egyértelműen kiderül, a beruházási projekt ipari stratégiája részét képezi, és azt feltehetően ellenkező esetben, tehát támogatás nélkül is megvalósítanák. A Bizottság jelezte, hogy a támogatás a jelek szerint nem szükséges a beruházás végrehajtásához (amelynek munkái 2008-ban elkezdődtek), és hogy a Petrogal más beruházási helyszíneket is mérlegelhetett volna. A szükségtelen támogatás valószínűleg nem segíti elő a regionális fejlődést, és elfogadhatatlan versenytorzulást eredményezhet.
(55)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság kétségbe vonta, hogy teljesültek az RTI 38. bekezdésében az ösztönző hatásra vonatkozóan megállapított formális követelmények. Ad hoc támogatás esetén a beruházás megkezdése előtt az illetékes hatóságnak szándéknyilatkozatot kellett volna tennie a támogatás odaítéléséről, amelyben feltételül szabja az intézkedés Bizottság általi elfogadását.
(56)
E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy Portugália azon írásbeli megerősítése, amely szerint a - további részletes vizsgálat tárgyát képező - beruházási projekt állami támogatásra jogosult, valóban megfelelt-e az RTI 38. bekezdésében foglalt követelményeknek.
3.2. A támogatás értékelése a nagyberuházási projektek támogatására vonatkozó rendelkezések alapján
(57)
Portugália a két kőolaj-finomítót érintő beruházási projektet egyetlen beruházási projektként jelentette be. Az RTI 60. bekezdése értelmében egy induló beruházás akkor tekinthető egyetlen beruházási projektnek, ha az a technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokra, valamint a közvetlen közelségre figyelemmel gazdaságilag oszthatatlan.
(58)
E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeit fejezte ki a két kőolaj-finomító egység közötti távolságot illetően. Ezenfelül a beruházási projekt egyetlen beruházási projektként történő értékelése esetén módosított regionális támogatási felső határt kellene alkalmazni, az RTI 67. bekezdése szerinti csökkenő százalékos skála szerint.
(59)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot a támogatásnak az RTI e két bekezdésében foglalt rendelkezései alapján történő értékelésével kapcsolatban.
(60)
Közelebbről, a Bizottság nem tudta meghatározni, hogy a beruházási projekt pontosan mely termékeket érinti. Továbbra sem világos, hogy Portugália állításának megfelelően kizárólag a dízelüzemanyagról és a naftáról van-e szó, vagy a finomítási tevékenységből származó más termékeket is figyelembe kell venni. Mérlegelni kell a finomított termékek kínálati oldalról történő helyettesíthetőségének lehetőségét, valamint azt a tényt, hogy a nafta az RTI 69. bekezdése értelmében közbenső terméknek tekinthető.
(61)
A Bizottság kétségeinek adott hangot az érintett termékpiaccal és azzal kapcsolatban, hogy vajon azt mind a dízel, mind a nafta esetében a közvetlen finomítói szinten kell-e vizsgálni, ahogy azt Portugália állítja.
(62)
A Bizottság kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a szóban forgó termékek érintett földrajzi piacai nemzeti, illetve regionális (Ibériai-félsziget) vagy pedig EGT-szinten határozandók-e meg.
(63)
Ezenfelül a Bizottság úgy vélte, kérdéses, hogy a Petrogal, illetve a Galp Energia és ENI csoport, amelyekhez a Petrogal tartozik, érintett piacból való részesedése valóban 25 % alatti-e, az RTI 68. bekezdésének a) pontjával összhangban.
(64)
Végül, az RTI 68. bekezdése b) pontjának megfelelően a Bizottság valamennyi érintett termékkel kapcsolatban megkérdőjelezte, hogy a beruházási projekt által létrehozott termelési kapacitás - megnyilvánuló fogyasztási adatokban mérve - az érintett piacok több mint 5 %-át teszi-e ki, és hogy ha ez így van, akkor a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése meghaladta-e az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését.
4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
4.1. Az Associaçao das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinaçao (AIPQR) észrevételei
(65)
Az AIPQR véleménye szerint a beruházási projekt létfontosságú a portugál gazdaság fellendítéséhez, valamint az európai petrolkémiai és kőolaj-finomító ágazat versenyképességének megerősítéséhez. Ha a beruházási projekt nem készül el, vagy ha nem kap elegendő támogatást a befejezéshez, az komoly következményekkel járhat a petrolkémiai ellátási lánc függetlensége és támogatása szempontjából.
(66)
Az Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., a La Seda de Barcelona S.A. spanyol leányvállalata) által Sinesben tervezett új PTA- (tisztított tereftálsav) gyártó egység jelentősen megnöveli a LA Seda naftaszükségletét. Ennélfogva a La Seda kb. 400 millió EUR összegűre becsült beruházásának megvalósításához elengedhetetlen, hogy a Petrogal hidrokrakkoló egységében növeljék a nafta termelését.
(67)
Az AIPQR szerint a beruházási projekt csökkenteni fogja az európai szintű dízelhiányt.
(68)
Az AIPQR úgy véli, hogy a Petrogal hozzájárulása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a nemzeti és regionális gazdaságok számára kulcsfontosságú ágazatok segítésére irányuló portugál stratégia részeként megvalósíthatóvá tegyék és előmozdítsák a Kőolaj-finomító, Petrolkémiai és Kőolajipari Ágazatok Versenyképességi és Technológiai Központjának fejlesztését.
(69)
Az AIPQR szerint a hidrokrakkolás útján előállított dízelüzemanyag jobb minőségű, ezáltal hatékonyabb égést biztosít, és minimálisra csökkenti a kipufogógáz-kibocsátások szennyező anyag-tartalmát. A dízelüzemanyag minősége, valamint a beruházási projekt által elérendő energiahatékonyság együtt lehetővé teszi majd a Petrogal 2008-2011 közötti időszakra vonatkozó energiahatékonysági tervének teljesítését.
(70)
Ezenfelül az AIPQR úgy véli, hogy a beruházási projekt hozzájárul majd Matosinhos és Sines régió társadalmi és gazdasági fenntarthatóságához, valamint átfogó szinten a nemzeti társadalmi és gazdasági fenntarthatósághoz.
4.2. Az Associaçao para a eficiencia energética (COGEN) észrevételei
(71)
A beruházási projekt lényeges: rugalmasabb ellátást biztosít és növeli a dízelolaj-ágazat függetlenségét.
(72)
A COGEN szerint a beruházási projekt figyelemreméltó lehetőséget teremt a technológiai innováció terén, és kb. 150 közvetlen, illetve kb. 500 közvetett középszintű - állandó - munkahelyet hoz létre.
(73)
Energiaügyi szempontból a COGEN úgy véli, hogy a két kőolaj-finomító konverziós projektje együtt 14 %-os energiamegtakarítást tesz lehetővé. Ezenfelül a COGEN felhívja a figyelmet arra, hogy a beruházási projekt egy hatálya alá nem tartozó további beruházástípust is lehetővé tesz - ez a két kőolaj-finomítóban elhelyezett egy-egy 82 megawatt teljesítményű kapcsoltenergia-termelő egység -, amelynek köszönhetően az ilyen technológiai kapacitás kb. 12 %-kal nő majd Portugáliában.
4.3. A Confederaçao da Indústria Portuguesa („CIP”) észrevételei
(74)
A CIP úgy véli, hogy a beruházási projekt megoldást jelent Portugália helyzetére, amely a következőkkel jellemezhető:
i.
a gépjárművek dízelfogyasztása és Portugália meglévő feldolgozási kapacitása közötti különbség, amelynek nyomán krónikus igény van a dízelüzemanyag nagy mennyiségű importjára és a benzintöbblet külföldi értékesítésére;
ii.
a jövőben várható tüzelőolaj-többlet, amelyet az okoz, hogy a villamos energia előállítása során már nem használnak tüzelőolajat, és általánosságban, a portugál nemzeti éghajlat-változási programban szereplő intézkedésekkel, is ösztönzik a tüzelőolaj ipari felhasználásának megszüntetését;
iii.
a nehezebb és savasabb nyersolajfrakciók növekvő beszerzéseihez kapcsolódó nemzetközi piaci tendenciák, amelyek fokozott rugalmasságot biztosítanak a nyersolajválaszték tekintetében;
iv.
az ellátás biztonságának erősítése.
(75)
A CIP úgy véli, hogy a beruházási projekt jelentősen növelni fogja mindkét kőolaj-finomító egység energiahatékonyságát, összhangban az Unió felé tett, az európai energiahatékonyság 10 %-kal történő növelésére irányuló portugál kötelezettségvállalással.
(76)
A CIP úgy véli, hogy a tervezett, 150 magasan képzett munkaerőt igénylő munkahely, valamint a 450 közvetlen állandó munkahely számottevően elősegíti majd Portugália gazdasági fejlődését. Lendületet ad az érintett régiók helyi gazdaságának, ahol az egy főre jutó GDP a nemzeti átlagnál alacsonyabb, és az építési szakaszban hozzávetőleg 5 000 ideiglenes munkahelyet biztosít.
4.4. Az Uniao Geral de Trabalhadores („UGT”) észrevételei
(77)
Az UGT véleménye szerint a beruházási projekt előmozdítja a regionális fejlődést és kedvező hatást gyakorol az érintett régiók gazdasági fejlődésére, valamint társadalmi és területi egységére. Az érintett régiókban magas a munkanélküliség, az üzleti struktúra meglehetősen egysíkú, és az egy főre jutó GDP nem éri el az országos átlagot. A beruházási projekt jelentős hatással bír majd mind a régiók, mind pedig Portugália egészének iparági szerkezetére, mivel egyaránt fejleszti a termelési lánc felsőbb és alsóbb szintjein folytatott tevékenységeket, különösen az olyan területeken, mint a gépészmérnöki és az építőmérnöki munka, a villamos energia, vagy akár a kereskedelem és a vendéglátás.
(78)
Az UGT úgy véli, hogy a beruházási projekt több és jobb munkahelyet teremt, mégpedig olyan időszakban, amikor a gazdasági és társadalmi válság következtében rohamosan nő a munkanélküliség. A beruházási projekt a tervek szerint a két kőolaj-finomítóban 150 közvetlen, közöttük számos magasan képzett munkaerőt igénylő munkahelyet hoz létre. További 450 közvetlen munkahely létrejöttére lehet számítani, illetve az építési szakaszban 5 000 ideiglenes álláslehetőség nyílik meg. A beruházási projekt elősegíti mintegy 2 050 meglévő munkahely megtartását, amelyek e projekt hiányában veszélybe kerülhetnének.
(79)
Továbbá, az UGT úgy véli, hogy a beruházási projekt elősegíti majd a szigorú környezetvédelmi és biztonsági előírások betartását, mivel a kőolaj-finomítókat környezetbarátabb technológiával szerelik fel.
(80)
Az UGT szerint a beruházási projekt rendkívül fontos ahhoz, hogy javítani lehessen Portugália elégtelen dízelüzemanyag-finomítási és -termelési kapacitását. A meglévő kőolaj-finomítási kapacitás nyilvánvalóan nem képes fedezni a belföldi keresletet, ezért Portugália fokozottan függ a más országokból származó dízelüzemanyag-importtól (ami növeli a stratégiai kockázatokat). A dízelüzemanyag behozatalának csökkentése a fennálló kereskedelmi deficit csökkenésével járna, amely túlnyomórészt az energiaszámláknak tulajdonítható.
(81)
Végül, az UGT megjegyzi, hogy a beruházási projekt nem csupán nemzeti, de uniós szinten is fontos, mivel célja egy környezetbarátabb és fenntarthatóbb gazdaság kialakításának elősegítése.
4.5. Matosinhos Önkormányzatának észrevételei
(82)
Matosinhos Önkormányzata úgy véli, hogy a munkahelyteremtés nagy hatást gyakorol a területre. A regionális átlagot meghaladó fizetést kínáló, szakképzettséget igénylő munkahelyek megteremtésének köszönhetően a matosinhosi kőolaj-finomító elősegíti a terület és a régió vásárlóerejének növelését. Ezen túlmenően a kőolaj-finomító, valamint több száz kereskedelmi és ipari kis- és középvállalkozás tevékenységének köszönhetően a regionális bruttó hozzáadott érték tekintetében is jelentős hatást gyakorol, különösen azért, mert a régióban (a nemzeti átlagot meghaladva) körülbelül 13 %-os a munkanélküliség aránya. Matosinhos Önkormányzata úgy véli, hogy a beruházási projekt gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt nélkülözhetetlen a régió számára.
4.6. Sines Önkormányzatának észrevételei
(83)
Sines Önkormányzatának meggyőződése, hogy a sinesi kőolaj-finomító új termelési egységei a helyi és regionális gazdaság fejlődése szempontjából nagy jelentőségűek. Ez a szakképzettséget igénylő munkahelyek, valamint a több és eredményesebb kis- és középvállalkozás létrehozásának köszönhetően kedvezően befolyásolja majd a régió társadalmi fejlődését.
4.7. A Confederaçao Geral dos Trabalhadores Portugueses („CGTP”) észrevételei
(84)
A CGTP véleménye szerint a beruházási projekt rendkívül kedvező környezeti hatással jár, és fontos Portugália regionális fejlődéséhez, mivel:
i.
lehetővé teszi a nemzeti szerveskémiai ipar részére és a kivitelre szánt, jobb minőségű termékek diverzifikáltabb kínálatát. A beruházási projekt ezáltal kedvezően járul hozzá a feldolgozóipar specializációs jellege által biztosított értékek elismeréséhez;
ii.
több száz állandó munkahelyet és az építési szakaszban több ezer ideiglenes munkahelyet hoz létre, elsősorban olyan régiókban, ahol a munkanélküliség országos viszonylatban a legmagasabbak között van;
iii.
több más gazdasági tevékenységgel együtt a lakásépítés, a kereskedelem és a szállodaipar szintjén előmozdítja a helyi gazdaság fejlődését.
4.8. Az Associaçao Industrial Portuguesa („AIP”) észrevételei
(85)
Az AIP jelzi, hogy a beruházási projekt határozottan hozzájárul Norte és ALEN TEJO régió jólétének javításához.
(86)
A 9,8 %-os országos átlaggal szemben 11,6 %-os munkanélküliséggel küzdő Norte régió (2009. első negyedévéből származó adatok) jelenleg a legmagasabb munkanélküliséggel jellemzett portugáliai régió, ahol különösen magas a tartós munkanélküliek aránya (a munkanélküliek fele legalább egy éve keres állást). A jelenlegi társadalmi válság idején 500 közvetlen munkahely és 200 ideiglenes állandó munkahely, valamint az építési szakaszban hozzávetőleg 2 000 ideiglenes munkahely létrehozása hatalmas támogatást jelent a régió számára.
(87)
Alentejo régió jelenleg az egyik legmagasabb munkanélküliséggel jellemzett portugáliai régió - a 9,8 %-os országos átlaggal szemben ez az arány itt 10,2 % (2009 első negyedévéből származó adatok) -, ahol különösen magas a tartós munkanélküliek aránya (a munkanélküliek fele legalább egy éve keres állást). Ebben az összefüggésben 100 közvetlen munkahely és 250 ideiglenes állandó munkahely, valamint az építési szakaszban hozzávetőleg 3 000 ideiglenes munkahely létrehozása hatalmas támogatást jelent a régió számára.
4.9. Az 1. számú versenytárs észrevételei
4.9.1. Az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételek
(88)
Az 1. számú versenytárs szerint a beruházási projekt az RTI 34. bekezdése értelmében mindössze „egy meglévő létesítmény bővítésének” tekinthető. A beruházási projekt nem tekinthető egyetlen beruházási projektnek, mivel a beruházás állóeszközei az RTI 60. bekezdésének értelmében „gazdaságilag oszthatónak” minősülnének. A sinesi és a matosinhosi kőolaj-finomítók földrajzilag egymástól távol helyezkednek el. A beruházási projekt a két kőolaj-finomítóra vonatkozóan egyértelműen önálló beruházást ismertet. Az egyes kőolaj-finomítókban létesíthető vákuumos és viszkozitástörő egység, hidrokrakkoló egység azonban nem, és ugyanez fordítva is igaz. A kőolaj-finomítókat érintő beruházások ezért nem feltétlenül kapcsolódnak közvetlenül. A kőolaj-finomítók mindenesetre önállóan is képesek a működésre anélkül, hogy azok integrációjára szükség lenne. Ezenfelül a matosinhosi kőolaj-finomítóban előállított vákuumgázolajat nemzetközi piacokon értékesíthetnék, a Sinesben található hidrokrakkoló egységet pedig import vákuumgázolajjal láthatnák el.
(89)
Portugália csak a közvetlen és közvetett munkahelyteremtést említi a beruházási projekt regionális fejlődéshez való hozzájárulásaként. Ennélfogva nem bizonyítható, hogy a beruházási projekt hozzájárul egy következetes regionális fejlesztési stratégia megvalósításához, valamint a gazdasági kohézió célkitűzéséhez (28). Nehezen elfogadható, hogy a közvetlen új munkahelyenként több mint egymillió EUR összegű kiadás egy régió fejlődéséhez nyújtott rendkívüli hozzájárulásnak minősülhet. E tekintetben a beruházási projekten belül a támogatás összegének a közvetlen munkahelyekhez viszonyított arányát összevetik a Bizottság korábbi határozataival (lásd az alábbi táblázatban, amely összeveti az erre az arányra vonatkozóan a Bizottság korábbi határozataiban szereplő adatokat). Ezenkívül az 1. számú versenytárs úgy gondolja, hogy a beruházási projektet semmiféle állítólagos piaci zavar nem indokolja.
(90)
Ami a formális ösztönző hatásra vonatkozó követelményt illeti, a Petrogal a munka megkezdése előtt nem kapott szándéknyilatkozatot Portugáliától. Ennélfogva az 1. számú versenytárs megállapítja, hogy a támogatás nem felel meg az RTI 38. bekezdésének.
(91)
A gazdasági értékelés szempontjából az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy a támogatás nem tesz eleget a szükségesség feltételeinek és nem bír ösztönző hatással. A beruházási projekt a kereslet és kínálat közötti egyensúlyhiány, illetve a nehezebb és olcsóbb nyersolajhoz való hozzáférés lehetősége által gazdaságilag indokolt termelő beruházás. A dízelüzemanyag iránti kereslet természetes változására válaszul eszközölt beruházásról van szó. Európa-szerte minden más gazdasági szereplő állami támogatás nélkül végez hasonló beruházásokat a kőolaj-finomítókban. A tények tehát arra utalnak, hogy a beruházási projektet mindenképpen elvégezték volna, ami nem áll összhangban a Bizottság 2009. június 24-i közleményének 22. pontjával (29) (a továbbiakban: a részletes vizsgálatról szóló közlemény).
(92)
Az 1. számú versenytárs véleménye szerint az érintett termékek a következők:
-
dízelüzemanyag (amely végtermék),
-
nafta (amely az RTI 69. bekezdése értelmében közbenső termék), ezért a naftából előállított petrolkémiai termékeket szintén érintett terméknek (minősülőnek) kell tekinteni,
-
hidrokrakkolási maradék (ahol a hidrokrakkoló egység nem rendelkezik újrahasznosító egységgel).
- Dízel
(93)
Az 1. számú versenytárs szerint a Petrogal Portugáliában az egyetlen olyan piaci szereplő, amely nyersolaj-finomítási kapacitással rendelkezik. Ezen a piacon saját versenytársait a Petrogal látja el. A benzin és a dízelüzemanyag legnagyobb behozatali és tárolólétesítményei a Petrogal ellenőrzése alatt állnak. Portugáliában a Petrogal rendelkezik a legnagyobb töltőállomás-hálózattal. A Petrogal a portugáliai kőolajtermékek számos piacán piaci erőfölényben van, vagy legalábbis jelentős piaci befolyással bír. Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy az érintett piac értékelésekor nemcsak a közvetlen finomítói szintet kell figyelembe venni, hanem a dízelüzemanyag kis- és nagykereskedelmi piacán érvényesülő versenyhelyzetet is.
- Nafta
(94)
Ami a naftát illeti, az 1. számú versenytárs továbbá úgy gondolja, hogy az érintett termékpiac vizsgálata nem korlátozható a közvetlen finomítói szintű értékesítésekre, hanem az ellátási lánc alsóbb szintjein folytatott tevékenységeket is figyelembe kell vennie.
(95)
Ami az érintett földrajzi piacot illeti, a dízelüzemanyag összes behozatalának és kivitelének az összes portugáliai dízelüzemanyag-eladáshoz viszonyított aránya túlságosan alacsony ahhoz, hogy a regionális piac legyen az érintett piac. Az 1. számú versenytárs szerint az érintett földrajzi piac a portugál nemzeti piac.
(96)
Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy figyelembe kell venni az ENI által az érintett termékpiacokon végzett tevékenységeket, mivel amennyiben egy vállalat meghatározó befolyást gyakorolhat egy másik vállalat értékesítési politikájára, ott mindkét vállalat együttes piaci részesedését meg kell vizsgálni az érintett piacokon.
(97)
Az 1. számú versenytárs megállapítja, hogy a dízelüzemanyag esetében jelentősen túllépik az RTI 68. bekezdésében a piaci részesedés tekintetében előírt 25 %-os küszöbértéket. Ennélfogva a beruházási projekt révén nyújtott támogatás a domináns piaci szereplő finanszírozását célozza, lehetővé téve számára piaci befolyása fenntartását és megerősítését. Ez súlyosan érinti a versenyt, és a támogatás jelentős torzulást idéz elő az érintett piacokon.
(98)
Következésképpen az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy a támogatás működési támogatásnak minősül, és egy domináns piaci szereplőnek az érintett piacokon elfoglalt piaci pozícióját erősíti. A támogatás nem szolgálja ösztönző hatás kialakítását. Mindenesetre annak kedvezőtlen hatásai felülmúlják az esetleges pozitív hatásokat.
4.9.2. A 2010. szeptember 15-én és november 10-én kelt levél útján (a Bizottság 2010. augusztus 5-i és október 13-i kérdéseire válaszul) benyújtott észrevételek
(99)
Hasonló beruházási projektekre négy kőolaj-finomítóban (La Rabida, Castellón, Cartagena és Bilbao) került sor, és ezek célja ugyanaz volt, vagyis az eszközök jövedelmezőségének javítása olyan új konverziós egységek telepítésével, amelyek maximalizálják a középpárlatok mennyiségét, csökkentik a tüzelőolaj előállítását és nehezebb nyersolajat dolgoznak fel. Az 1. számú versenytárs hasonló beruházási projekteket említ még Olaszországban (az ENI sannazzarói és tarantói kőolaj-finomítóban végzett beruházása), Németországban (Bayernoil), Litvániában (Mazeikiu Nafta) és Fehéroroszországban (Slavneft).
(100)
Ami az ilyen ágazati beruházások megtérülésének lehetséges referenciaszintjét illeti, az 1. számú versenytárs kijelenti, hogy nem tud ilyen referenciaszintről: a beruházási projekt jövedelmezősége rendszerint az egyes vállalatok tőkeköltségeitől és más szempontoktól függ. Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy a beruházási projekttel kapcsolatos döntés meghozatalához szükséges időszakra vonatkozóan a kőolaj-finomító ágazatban a megtérülés helyettesítő mértékének legalább 10 %-osnak kell lennie.
(101)
Az 1. számú versenytárs általánosságban utal az érintett földrajzi piacra irányuló behozatal előtt álló akadályokra. Véleménye szerint Portugáliában a fő probléma a Petrogal piaci erőfölénye, mivel a portugál finomítási kapacitás 100 %-a, ennélfogva a legfontosabb behozatali és kiviteli terminálok is a vállalat kezében vannak. Azt állítja továbbá, hogy a Petrogal a terméktárolási kapacitás tekintetében is erőfölényben van, amelynek mértéke egyes független források szerint (30) eléri a piac 90 %-át. Ennek köszönhetően a Petrogal a portugál kiskereskedelmi piaci értékesítésekből hozzávetőleg 45 %-ban, a nagykereskedelmi piaci értékesítésekből pedig 80 %-ban részesül.
(102)
Ami a Bizottságnak a Petrogal tárolási kapacitásához való hozzáférés megtagadására irányuló kérdését illeti, az 1. számú versenytárs nem tudott ilyen esetről beszámolni.
(103)
Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy Portugáliában korlátozzák a tárolási kapacitást, és hogy a tárolási költségek más országok, például Spanyolország vagy Olaszország hasonló létesítményeivel vagy műveleteivel összehasonlítva Portugáliában (hozzávetőleg 25 %-kal) magasabbak.
(104)
Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy jelentős különbségek figyelhetők meg az importált dízel és a Petrogaltól vásárolt dízel ára között, mivel a nemzetközi árakhoz indexált árakat a logisztikai költségekkel megnövelik.
4.10. A 2. számú versenytárs észrevételei
4.10.1. Az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételek
(105)
A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a beruházási projekt mintegy 2,5 millió tonnával növeli a Petrogal dízeltermelési kapacitását, aminek köszönhetően a vállalat kis dízelimportőrből nagy dízelexportőrré válik.
(106)
A 2. számú versenytárs kétségeinek ad hangot a támogatás szükségességét illetően, mivel a Petrogal az ENI tulajdonában és irányítása alatt álló nagyvállalathoz tartozik. A Petrogal nyereséges vállalat, amely egyaránt végzett jelentős beruházásokat az ellátási lánc felsőbb szintjein brazil és angolai finomítókban, illetve az alacsonyabb szinteken a spanyolországi ellátóhálózat bővítése céljából. Az ország két egyedüli kőolaj-finomítójának tulajdonosaként Portugáliában kiváltságos helyzetben van.
(107)
A Petrogal vertikálisan integrált és Portugáliában a legnagyobb kőolajtermékeket forgalmazó vállalat, míg az Ibériai-félszigeten a harmadik legnagyobb versenytárs.
(108)
A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy az állami támogatás nem felel meg a támogatás ösztönző hatására vonatkozóan az RTI 38. bekezdésben előírt formális követelményeknek. A beruházási projekt önmagában is jövedelmező ügylet, amely összhangban áll a Petrogal közép- és hosszú távú stratégiai céljaival, és amelyet ezért mindenképpen végre fognak hajtani.
(109)
A 2. számú versenytárs szerint a beruházási projekt hozzájárul majd a dízel iránti egyre növekvő belföldi kereslet kielégítéséhez, és ennek köszönhetően a Petrogal más piacokra (például Franciaország és Spanyolország) irányuló kivitel terén nettó exportőrré válhat, ami növelni fogja a Petrogal által alkalmazott finomítói árrést.
(110)
A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a támogatás szükségességét a részletes vizsgálatról szóló közlemény 2.3. pontjának rendelkezései alapján kell vizsgálni.
(111)
A 2. számú versenytárs a PFC Energy 31. lábjegyzetben említett jelentését idézi, amelyben a szerző kijelenti, hogy a Petrogal beruházási projektje már 2006-ban is létezett. A beruházási projekt kivitelezésére csak a Matosinhos és Sines régiókban kerülhetett sor (nem azért, mert ezek támogatott területek, hanem mert itt találhatók a kőolaj-finomítók).
(112)
Végül, a 2. számú versenytárs szerint a helyzet természetéből adódóan nincs más olyan helyszín, ahol a meglévő kőolaj-finomítók átalakítására irányuló beruházást lehetne végezni.
(113)
A 2. számú versenytárs csak a dízelüzemanyagra vonatkozó észrevételeket nyújtott be.
- Közvetlen finomítói (gyártelepi) szint
(114)
A 2. számú versenytárs kifejti, hogy noha a behozatalnak jogi korlátai nincsenek, azt számos fizikai tényező (a behozott termékek tárolására szolgáló létesítmények hiánya, azok elhelyezkedése és tulajdonviszonyai, a másodlagos logisztikai hálózat korlátozottsága) és piaci szerkezeti tényező (a közvetlen finomítói árak meghatározásának képessége) nagymértékben szabályozza (vagy akár korlátozza).
- Nagykereskedelmi szint
(115)
A többi portugál piaci szereplő az összes dízelimport 90 %-át hozza be, és ezzel összefüggésben jelentős nehézségekkel szembesül, amint az a Portugál Versenyhatóság „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal” (31) című jelentésében (a továbbiakban: a hatósági jelentés) szerepel. A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a felsorolt tényezők miatt a portugál piac más országok hasonló piacainál zártabb.
(116)
A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy az érintett piac értékelésekor nemcsak a közvetlen finomítói szintet, hanem az elosztási és értékesítési csatornákat is figyelembe kell venni (kis- és nagykereskedelmi szinten egyaránt). A beruházási projekt évi 2,5 millió tonnával növeli a termelést, aminek köszönhetően Portugália évi 1,6 millió tonna dízeltöbblettel, valamint a sinesi kőolaj-finomítóból származó évi 0,5 millió tonna biodízeltöbblettel fog rendelkezni.
- Kis- és nagykereskedelmi értékesítés
(117)
A hatósági jelentés szerint ez az értékesítési szint a dízelforgalmazás struktúrájában másodlagos szintnek minősül. A dízel ára a finomítói vagy behozatali beszerzési ártól függ, amelyhez hozzáadják a szállítási és tárolási költségeket, valamint a kereskedelmi árrést.
(118)
A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a Petrogal a forgalmazás szintjén is részt vesz a versenyben, ahol nyilvánvaló versenyelőnyt élvez: a Petrogalnak a dízelüzemanyag-termelés költségeinek csökkentésére nyújtott támogatás megerősíti a vállalat jelenlegi erőfölényét a portugál piacon (a nagykereskedelmi piac 51 %-a és a kiskereskedelmi piac 37 %-a).
(119)
A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy az érintett földrajzi piac legfeljebb az ibériai piac lehet. Az érintett földrajzi piac csak akkor lehet az EGT-szintű piac, ha az importált dízel ténylegesen versenyben van a Portugáliában finomított dízellel (azaz ha feltételezzük, hogy a belépésnek nincsenek jogi vagy gazdasági akadályai).
(120)
A beruházási támogatás érinti a Petrogal ibériai-félszigeti versenytársait, mivel a spanyolországi kőolaj-finomítók támogatás nélkül végeznek (igen hasonló stratégiai célokkal bíró) hasonló beruházásokat.
(121)
Amennyiben a kis- és nagykereskedelmi értékesítést az érintett termékpiac részének tekintjük, a Petrogal részesedése a nemzeti és helyi piacokon jóval meghaladja az RTI 68. bekezdésében megállapított 25 %-os küszöböt, és ezért nem illeti meg a támogatás.
(122)
A 2. számú versenytárs véleménye szerint a kínálati oldalon a nagykereskedelmi benzin- és dízelüzemanyag-piacot nagyfokú koncentráció jellemzi (a négy legnagyobb piaci szereplő együttes piaci részesedése meghaladja a 95 %-ot), amint azt jelentésében a Portugál Versenyhatóság is megjegyzi.
(123)
A portugál nagykereskedelmi dízelpiacon a Petrogal becsült részesedése a piaci volumen tekintetében 35 % és 45 % között van. A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a beruházási projekt további 2,5 millió tonnával növeli majd a termelési kapacitást, és a Petrogal által végzett egyéb beruházásokkal együtt olyan pozícióba juttatja a vállalatot, amelyben az a teljes portugál dízelpiaci keresletet el tudja látni, és ezzel egyidejűleg közel 2 millió tonna dízelt tud exportálni a szomszédos országokba (Spanyolországba és Franciaországba).
4.10.2. A 2010. szeptember 10-én kelt levél útján, a Bizottság 2010. augusztus 4-i információkérésére válaszul benyújtott észrevételek
(124)
A 2. számú versenytárs jelzi, hogy ágazati szinten nem határoztak meg a megtérülés mértékére vonatkozó referenciaszintet, mivel a vállalatok saját megtérülési szintet alkalmaznak, és ezek az egyes beruházási projektek sajátosságaitól függően eltérhetnek. A 2. számú versenytárs felsorolja azt az öt kőolaj-finomítót, amelyek összesen több mint 6 milliárd EUR értékben, állami támogatás nélkül bonyolítottak le hasonló beruházási projekteket.
(125)
A 2. számú versenytárs rámutat, hogy a tárolási kapacitás és a kikötői létesítmények korlátozottak. A Portugáliába érkező szállítmányok mennyisége ezért kisebb, ami magasabb forgalmazási költségeket eredményez, és ez befolyásolja a végső kis- és nagykereskedelmi árrést.
(126)
Ami a tárolólétesítményeket illeti, a 2. számú versenytárs megjegyzi, hogy a létesítményeket általában a tulajdonos (például a Petrogal) saját céljaira használja. A harmadik félhez tartozó tárolólétesítmények esetében a többi piaci szereplővel kötött, már meglévő hosszú távú szerződések miatt kevés tárolóhely áll rendelkezésre.
(127)
A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a dízel eladási árát tekintve a Petrogal a tárolólétesítmények területén elfoglalt domináns pozíciójából adódóan tonnánként kb. 3-5 USD becsült előnyt élvez versenytársaival szemben.
5. PORTUGÁLIA ÉSZREVÉTELEI
5.1. Az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételek
(128)
Portugália helyesbítőleg megjegyzi, hogy a portugál hatóságok és a Bizottság szolgálatai közötti találkozóra 2009. március 11-én került sor. Pontosítja, hogy a beruházási projekt nem pótló vagy korszerűsítő projekt; konverziós projektről van szó, amely a finomítási folyamat alapvető megváltoztatásával jár a dízel iránti növekvő kereslet megfelelőbb ellátása érdekében. Portugália hozzáteszi, hogy az EBB támogatást fog nyújtani, amely 2011-től kezdve adójóváírás formájában fog megvalósulni. Portugália továbbá úgy véli, hogy a beruházási projekt ad hoc támogatásként való értékelése nem vonhatja maga után az értékelési szabályok szigorítását. A Portugália és a kedvezményezett között létrejött, a beruházási projektről szóló szerződést és a támogatási szerződést a Bizottságnak határozatban jóvá kell hagynia. Mivel a beruházási projektről szóló és a támogatási szerződést már a bejelentési szakaszban benyújtották a Bizottsághoz, Portugália javasolja, hogy nyújtsanak be adminisztratív levelet - mellékletben csatolva hozzá az eljárást megindító határozat 8. oldalán említett, a beruházási projektről szóló és a támogatási szerződést -, amelyben megjelölik az említett szerződések hatálybalépésének napját.
5.1.1. A beruházási projekttel kapcsolatos észrevételek
(129)
Portugália véleménye szerint a beruházási projekt a következő kategóriákba sorolható induló beruházásnak minősül: meglévő létesítmény bővítése vagy termelési folyamatok alapvető megváltoztatása.
(130)
Portugália szerint az új vákuumdesztillációs egység és az új hidrokrakkoló egység nagyobb mennyiségű dízel előállítását teszi lehetővé, és ezáltal biztosítja a dízelgyártás piaci igényekhez való igazítását. Ez a kiigazítás a kőolaj-finomító rendszer jelenlegi szerkezetében nem megvalósítható, mivel annak rugalmassága rendkívül alacsony, és nem teszi lehetővé a benzintermelésről a dízel előállítására történő átállást.
(131)
Az új matosinhosi vákuumdesztillációs egység és viszkozitástörő, az új sinesi hidrokrakkoló egység és a meglévő eredeti kőolaj-finomító egységek párhuzamosan fognak működni. Portugália ennélfogva úgy véli, hogy a beruházási projekt a termelő rendszernek a termelési folyamat alapvető megváltoztatásával történő bővítésének tekinthető.
(132)
A portugál hatóságok kifejtik, hogy az új folyamatkonfiguráció megerősíti a két kőolaj-finomító egység közötti működési és funkcionális komplementaritási kapcsolatokat: a vákuumgázolajat [] Matosinhosból Sinesbe, míg a nehéznaftát [] Sinesből Matosinhosba szállítják. A beruházási projektre egy integrált kőolaj-finomító rendszerben kerül sor: a sinesi és a matosinhosi kőolaj-finomítók elválaszthatatlanok, különösen a dízeltermelés optimalizálása szempontjából. Csak a földrajzi kritérium („közvetlen földrajzi közelség”) nem teljesül. Ugyanakkor mesterséges megoldás volna a beruházási projektet két részre bontani, mivel az technikai, funkcionális és stratégiai értelemben véve oszthatatlan (32).
5.1.2. A piac és az érintett termékek leírásával kapcsolatos észrevételek
(133)
Portugália úgy véli, hogy az érintett termékek a dízel és a nafta, ahol a dízel a beruházás fő gazdasági mozgatórugója, a nafta pedig a Sinesben folyó termelés technikailag elkerülhetetlen mellékterméke.
(134)
Ami az átalakított kőolaj-finomítókban előállított nehéznaftát illeti, azt a vállalaton belül, az aromás termékeinek matosinhosi előállítása során fogják felhasználni, és az a behozatal helyettesítésére szolgál majd (utóbbi 92 %-a az Unión kívülről érkezik). A beruházási projekt csak a Sinesben folyó nehéznaftagyártást fogja növelni (évi [200-250] ezer tonnával) (33). A Sinesben előállított nagyobb mennyiségű nehéznafta a jelenleg importált mennyiségek helyettesítésére szolgál majd Matosinhosban, és azt harmadik felek részére nem értékesítik.
(135)
Portugália tisztázta, hogy a matosinhosi kőolaj-finomítóra irányuló beruházás nem kapcsolódik azokhoz a célzott egységekhez, amelyek a nehéznaftát reformbenzinné, az aromás termékek (azaz a nafta származékos termékei) előállításának közbenső termékévé, majd a reformbenzint a Petrogal aromás termékeket előállító matosinhosi üzemében naftaszármazékokká alakítják át (amelyeket ezt követően a piacon, piaci áron értékesítenek a második generációs petrolkémiai ágazat számára). Az aromás termékeket előállító üzem által a reformbenzinért fizetendő ár nem változik, mivel azt a nafta importparitásának [10-20] %-ához és a benzin exportparitásának [80-90] %-ához indexálják.
(136)
Portugália úgy véli, hogy az érintett nemzeti piac nyitott és versenyképes, valamint kereskedelmi korlátoktól mentes. A dízel árát a nyersolaj ára és a finomítási költségek határozzák meg. A kőolaj-finomítóknak versenyezniük kell az importtermékekkel. Portugália úgy véli, hogy az érintett földrajzi piac Északnyugat-Európa.
(137)
A Bizottság korábbi határozataiban kimondja, hogy a nafta nemzetközi kereskedelemben részt vevő termék, és az érintett termékpiac legalább Nyugat-Európa.
(138)
A vállalatcsoport szintjén (az ENI adatainak kivételével, mivel az az Ibériai-félszigeten nem végez finomítási vagy kiskereskedelmi tevékenységet, és a Herfindahl-Hirschman index (HHI) európai szinten alacsony koncentrációra utal), a regionális piaci részesedés nem éri el a 25 %-ot.
5.1.3. A projekthez mint egy európai, nemzeti vagy regionális stratégia alkotóeleméhez kapcsolódó észrevételek
(139)
Portugália hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt összhangban van a nemzeti és európai szinten vállalt stratégiai célkitűzésekkel. A dízeltermelés maximalizálásával - amelynek becsült mennyisége 2011-től évi [1-3] millió tonna lesz - eredményesebben hasznosítható a nemzeti kőolaj-finomító rendszer feldolgozási kapacitása. Ez lehetővé teszi a kereslet és a kínálat jobb összehangolását, valamint a súlyos dízelhiány kezelését és a többlet benzintermelés csökkentését.
(140)
Portugália szerint a beruházási projekt enyhíti az orosz dízelimporttól való függést - ami a Bizottság („Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata: az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című 2008. évi dokumentumában (34)) és a tagállamok által elfogadott célkitűzés.
(141)
A dízel iránti kereslet 2000 óta nő és 2025-ig tovább fog növekedni, a kőolaj-finomítók azonban jelenlegi formájukban - jelentős átalakító beruházás nélkül - csak elenyésző mértékben képesek alkalmazkodni a kereslet változásaihoz. A Petrogal beruházása megoldást kínál a fokozott keresletre, valamint csökkenti az importtól való függést és a kapcsolódó ellátási kockázatokat.
(142)
A beruházási projekt előmozdítja a légköri kibocsátások csökkentését, és optimalizálja a létesítmények energiahatékonyságát. A tervezett energiaügyi ésszerűsítési intézkedéseknek köszönhetően a kőolaj-finomítók jelenlegi energiafogyasztása [] %-kal mérsékelhető.
(143)
Az átalakított kőolaj-finomítókban folyó termelés elindítását követően ugyanakkora mennyiséget dolgoznak majd fel, de számottevően nagyobb konverziós kapacitással, alacsonyabb energiafogyasztással és csökkentett kibocsátással.
(144)
Portugália szerint a légszennyezésre gyakorolt hatás kiemelt jelentőségű, mivel a beruházási projekt nyomán csökken a kőolaj-finomítók rögzített forrásból származó kibocsátása, ami elősegíti a regionális és nemzeti szintű levegőminőségi célkitűzések elérését.
(145)
Regionális szinten elismerik a beruházási projekt fontosságát, amennyiben annak részeként a földgázt is beillesztik a kőolaj-finomítók tüzelőanyag-portfóliójába, és a jelenlegi gőzfejlesztő üzemet kapcsoltenergia-termelő egységgel váltják fel.
(146)
Nemzeti szinten a környezeti előnyök abban mérhetők, milyen mértékben járul hozzá a beruházás a kén-dioxidot és nitrogén-oxidokat tartalmazó szennyező kibocsátások csökkentésére irányuló nemzeti programban (35) meghatározott célok eléréséhez.
(147)
A beruházási projekt javítja a dízel minőségét és következésképpen csökkenti a járművek szennyező anyag-kibocsátását. Ezenfelül kedvezően befolyásolja a biológiai tényezőket (a növény- és állatvilágot) és a tájat is.
5.1.4. A támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulásával kapcsolatos észrevételek
(148)
Portugália hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt jelentősen hozzájárul a regionális fejlődéshez, tekintettel arra, hogy két magas munkanélküliséggel küzdő, hátrányos helyzetű régióban valósul meg. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében mindkét régió jogosult támogatásra, a portugál regionális támogatási térkép szerint a regionális támogatásoknak a nagyvállalatokra alkalmazandó szabványos 40 %-os (az Alentejo régióban található Sines esetében), illetve 30 %-os (a Norte régióban található Matosinhos esetében) felső határáig. Mindkét régió a konvergencia-célkitűzés hatálya alá tartozó régió (az Unió regionális politikájában meghatározottak szerint), ahol az egy főre jutó GDP nem éri el az európai átlag 75 %-át.
(149)
Portugália úgy véli, hogy a sinesi és matosinhosi kőolaj-finomító a két regionális gazdaság alapkövének minősül. Portugália várakozásai szerint a beruházási projekt rendkívül kedvező hatást gyakorol majd a foglalkoztatásra és általánosabb szinten Norte és Alentejo régió gazdasági szerkezetére.
i. Sines
(150)
A sinesi kőolaj-finomító Alentejo régióban található, amelynek GDP-je 6 %-kal marad el a nemzeti átlagtól. A régióra jellemző, hogy alacsony a régióban található vállalkozások száma, valamint hiányoznak a fejlesztési támogatáshoz és innovációhoz szükséges fejlett szolgáltatások. 2009 harmadik negyedévében a munkanélküliség 10,2 %-os, azaz a nemzeti átlagnál 0,4 %-kal magasabb volt, és 2010 harmadik negyedévéig 11,6 %-ra (azaz a nemzeti átlagnál 0,7 %-kal magasabbra) emelkedett.
ii. Matosinhos
(151)
A matosinhosi kőolaj-finomító Norte régió Oporto térségében található. A Norte régió jelenleg Portugália legszegényebb NUTS II. (a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája) szintű régiója, ahol az egy főre jutó GDP 2008-ban hozzávetőleg 20 %-kal maradt el a nemzeti átlagtól. A régió gazdasági növekedésének mértéke az uniós és a portugál átlagnál is lassabb, és súlyos probléma a szakképzett emberi erőforrások alacsony szintje. A munkanélküliség aránya a 2009 harmadik negyedévében mért 11,6 %-ról 2010 azonos negyedévére 13,2 %-ra emelkedett, jelentősen meghaladva a nemzeti átlagot (2009-ben 9,8 %, 2010-ben 10,9 %).
5.1.5. Munkahelyek és képzés
(152)
Portugália becslése szerint a működési szakaszban a beruházási projekt 150 új munkahelyet teremt, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a két kőolaj-finomító feldolgozóegységeinek üzemeltetéséhez.
(153)
A beruházási kiadások és a létrejövő közvetlen munkahelyek száma közötti viszony azt jelzi, hogy a kőolaj-finomítás rendkívül tőkeigényes ágazat. Ezenfelül az iparág minősített szakképzést igényel.
(154)
A beruházási projektben a közvetett munkahelyteremtés terén is nagy lehetőségek rejlenek, mivel az új egységek felállítása nyomán a kőolaj-finomítók összetettebb technológiával fognak rendelkezni, ami gyakoribb karbantartást igényel majd. A kőolaj-finomítók alvállalkozói megbízásokkal kapcsolatos politikájából következően nagyobb szükség lesz a szakképzett munkavállalók által nyújtott szolgáltatásokra. Portugália úgy véli, hogy „a kőolaj-finomító egységek átalakítása döntő hatást gyakorol majd a nemzetgazdaság szerkezetére, különösen a gépészmérnöki, a villamosenergia- és az építőipar területén. Becslések szerint a legaktívabb építési szakaszban körülbelül 3 000 munkavállaló vesz majd részt a két kőolaj-finomítóban folyó építkezésekben” és „várhatóan körülbelül 450 közvetett állandó munkahely létesül”. Ezek a munkahelyek rendszerint a piaci átlagnál jobban fizetett, szakképzett alkalmazottakat igényelnek, és várhatóan jelentős társadalmi és gazdasági hatást gyakorolnak a környéken, különösen a Sines térségben élő közösségre.
(155)
Azt illetően, hogy indokolt-e a beruházási projekt esetében ismertetett, a közvetett és közvetlen munkahelyek közötti 3:1 arány - és az alkalmazott módszertan -, Portugália válaszában kijelentette, hogy ezt az arányt az ugyanezen ágazatban végrehajtott más beruházási projektekkel kell összehasonlítani. A Bizottság által jóváhagyott két további állami támogatásra utalva (az N 898/06 sz. és az N 899/06 sz., a Repsol Polimeros, illetve az Artensa petrolkémiai projektjei ügyében hozott bizottsági határozatok) (36) Portugália úgy véli, hogy a közvetett és közvetlen munkahelyek beruházási projektben előirányzott aránya visszafogottabb és reálisabb terv, mint a Repsol Polimeros esetében alkalmazott arány (közvetlen munkahelyenként 15 közvetett munkahely), jóllehet mindkét esetben rozsdaövezeti projektről van szó. Portugália megjegyezte továbbá, hogy a beruházási projekthez tartozó mennyiségek közel egyenlők az Artensa projektjéhez tartozókkal, noha utóbbi zöldmezős beruházás. Portugália ezenfelül figyelembe veszi a HSB Solomon Associates LLC által a kőolajiparágra vonatkozóan meghatározott referenciaszintet: a PEI-t (munkavállalói hatékonysági mutató). Ez a mutató az EDC-ben (desztillációs kapacitási egyenértékben) kifejezett ledolgozott munkaórák számát, azaz közérthetően megfogalmazva az egy hordónyi finomított nyersolajra jutó létrehozott munkahelyek számát jelzi. A legújabb rendelkezésre álló jelentésben (2008. évi adatok) a kedvezményezett [50-70]-es általános mutatóértéket közölt, szemben a tanulmányban foglalt 113,7-es átlagértékkel, illetve a 206,8-as dél- és közép-európai átlaggal. Ez a számérték a kőolaj-finomítóban dolgozó munkavállalók számát jelzi, []; valamint a folyamatos külső szolgáltatásokon alapuló csoportos támogatási tevékenységek létezését. Portugália szerint a külső szolgáltatások igénybevétele biztosítja a közvetett munkahelyek teremtését és indokolja a közvetett és közvetlen munkahelyek közötti aránnyal kapcsolatos, az Artensa esetében tapasztaltnál magasabb várakozásokat. Ennélfogva az e preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági határozatokkal való összevetés alapján Portugália megállapítja, hogy a Repsol Polimeros projektben ezt a stratégiát szélsőségesen eltúlozták (a belső erőforrások minimális és a külső erőforrások maximális alkalmazása). Az Artensa esete ennek ellenkezőjéről, azaz a belső és külső erőforrások kiegyensúlyozott alkalmazásáról tanúskodik. Portugália úgy véli, hogy a javasolt 3:1 arány összhangban áll a kőolaj-finomító ágazatban alkalmazott aránnyal, és megfelelően tükrözi a Petrogal tevékenységei externalizációjának mértékét (például a karbantartás területén).
(156)
Egy későbbi beadványában Portugália megerősíti ezt a kijelentését egy, a Bizottság által közzétett újabb dokumentumot (37) idézve, amely Portugália véleménye szerint 4:1 és 6:1 közötti arányt jelez: „tehát míg az ágazat az Unióban közvetlenül mindössze 100 000 személyt foglalkoztat, úgy tekinthető, hogy legalább 400 000-600 000 munkahely épül közvetlenül az uniós kőolaj-finomító iparágra”. Ugyanez a dokumentum a 41. lábjegyzetben „további 600 000 logisztikai és forgalmazással kapcsolatos munkahelyet” említ, amely akár 12:1 arányt is jelenthetne.
(157)
A hivatalos vizsgálati szakaszban a Portugália által a Bizottságnak benyújtott további dokumentum (a költség-haszon elemzés) számszerűsíti a beruházási projekt által védelemben részesített munkahelyeket, mivel nyilvánvaló volt, hogy a beruházás elmaradása esetén a Petrogal szerkezetátalakítási, többek között munkaerő-csökkentési intézkedéseket vezetett volna be. Ha a beruházási projektet nem hajtanák végre, az „összesen 1 240 munkahely megszűnését eredményezné - ide értendő (a projekt közvetlen eredményeképpen létrejött) 150 közvetlen munkahely + 450 közvetett munkahely, valamint a becslések szerint a jelenlegi formában működő kőolaj-finomítók csökkent finomítói árrésére válaszul várható költségcsökkentési intézkedések miatt elveszített 160 közvetlen és 480 közvetett munkahely”.
(158)
Portugália hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt elsősorban szakképzett munkavállalókat alkalmaz, akiknek fizetése [ ] az érintett helyi piac átlagfizetését. A környéken élő közösségekre gyakorolt társadalmi-gazdasági hatás elősegíti más vállalkozások és tevékenységek fejlesztését. A beruházási projekt ezért Oporto és Sines régió infrastruktúrájának és létesítményeinek létrehozását és felújítását szolgálja majd, megteremtve azokat a feltételeket, amelyeknek köszönhetően ezek a régiók az életminőség és a versenyképesség szempontjából új szakaszba léphetnek.
(159)
Válaszában Portugália azt is kiemeli, hogy „az építési szakaszban a projekt a helyi vállalkozások létrehozása és fejlesztése révén jelentős hatást gyakorol a nemzeti ipar szerkezetére. A teljes körű működés megkezdését követően a projekt ösztönözni fogja karbantartással foglalkozó új vállalkozások alapítását, és ezáltal tovább erősíti a regionális dinamikát.” Ennélfogva „a Petrogal ezzel a kezdeményezéssel elősegíti a kevésbé fejlett régiók versenyképességének a nemzeti átlaghoz történő felzárkóztatását. Végül, a projekt kedvező hatást gyakorol majd Alentejo régió vállalkozásaira és a külföldi piacokkal szembeni nyitottságára.”
(160)
Továbbá, a nyersanyagok és a feldolgozott termékek két kőolaj-finomító egység közötti áramlásának növelésével a beruházási projekt várhatóan rendkívül kedvező hatást gyakorol a sinesi és leixõesi kikötői infrastruktúrára (38), hiszen számottevően megnöveli azok tevékenységét és kihasználtságát, következésképpen pedig működési eredményüket.
(161)
Végül, Portugália úgy véli, hogy a Petrogal tervei szerint a projekt hasznosítási időszaka legalább 30 évet ölel majd fel, ami jelzi a regionális, nemzeti és európai célkitűzések iránti hosszú távú elkötelezettséget.
(162)
A beruházási projekt ezenfelül a regionális humántőkében rejlő lehetőségek javításához is hozzájárul. A beruházási projektben részt vevő - akár új, akár már foglalkoztatásban álló - alkalmazottak képzéséhez az Alentejo Litoral Műszaki Főiskolával (39) együttműködésben szakképesítési és -képzési struktúrákat hoznak létre a sinesi ipari és logisztikai övezetben (40) (ZILS).
(163)
A K + F projektekkel kialakított kapcsolatok és az egyetemekkel folytatott együttműködés tekintetében Portugália megemlíti, hogy a kutatás és képzés terén a két kőolaj-finomító regionális fejlesztési központnak minősül. Portugália szerint a beruházási projekt várhatóan kedvező hatással jár majd, és ösztönözni fogja a Petrogal és a tudományos és mérnöki oktatási központok közötti új megállapodások megkötését.
(164)
Portugália észrevétellel él a beruházás/új munkahelyek arányára vonatkozóan, amely szerinte az arány maradéktalan ésszerűségét tükrözi, különösen figyelembe véve, hogy a kőolaj-finomító ágazat rendkívül tőkeigényes és magasan képzett munkavállalókat, valamint a szakképzett munkaerő képzésére irányuló jelentős beruházásokat kíván. A Bizottság a Repsol Polimeros és az Artensa petrolkémiai projektjei esetében ennél magasabb egy új munkahelyre jutó támogatási összeget hagyott jóvá (41).
(165)
A Bizottság azon kérését követően, hogy nyújtson be a strukturális alapokból társfinanszírozásban részesülő nagy projekteknél kérthez hasonló költség-haszon elemzést és projektértékelést (42), Portugália az elsősorban a beruházási projektből eredő társadalmi és gazdasági előnyök számszerűsítését tartalmazó dokumentumot nyújtott be. A dokumentum rámutat a beruházásból fakadó előnyök gazdasági hatására, úgymint: a projekthez kapcsolódóan felszámított adó; közvetlen foglalkoztatás (adók); közvetett foglalkoztatás (adók); elkerült munkanélküli segély; fogyasztási adó (héa); mérsékelt CO2-kibocsátás a közlekedési ágazatban és az iparban; a portugál külső államadósság kamatainak csökkentése; fuvardíj és álláspénz (adók); további bevételek a leixõesi kikötő számára és helyi közösségfejlesztési támogatás.
(166)
A beruházási projekt helyi előnyei a következők: fogyasztási adó (héa); további bevételek a leixõesi kikötő számára és helyi közösségfejlesztési támogatás (nettó jelenértéken összesen 49 millió EUR), míg a további előnyök az országos helyzet - a nemzetgazdaság egészének javát szolgáló - javulásaként foglalhatók össze (nettó jelenértéken összesen 454 millió EUR), és ezért csak részben tulajdoníthatók az érintett régióknak. Feltételezve, hogy az országos helyzet e javulása gazdasági súlyuk szerint arányosan oszlik meg a portugál régiók között, tekintettel arra, hogy 2007-ben a portugál nemzeti GDP 34,8 %-a származott Norte és ALEN TEJO régióból, az összes regionális előny (nettó jelenértéken 195 millió EUR) messze meghaladja a beruházási projekthez nyújtott támogatás költségét (nettó jelenértéken 121 millió EUR).
5.1.6. A támogatás szükségességével kapcsolatos észrevételek
(167)
Portugália hangsúlyozta, hogy a támogatás ténylegesen és jelentős mértékben hozzájárult a Petrogal beruházási döntéséhez, mivel szükséges volt a vállalat jövedelmezőségének biztosításához. A Galp Igazgatótanácsa a nemzeti hatóságoktól kapott, a támogatási jogosultságot tanúsító, 2007. január 23-án kelt levél kézhezvételét követően 2008. március 5-én jóváhagyta a beruházási projektet. A felszerelés megrendelésére szóló első kötelezettségvállalást 2008. március 14-én tették, mégpedig azután, hogy a portugál kormánnyal 2008. március 10-én aláírták a támogatási szerződéseket.
(168)
A támogatás nélkül a beruházási projektet nem hajtották volna végre, mivel annak jövedelmezősége nem volt biztosított.
(169)
2001-ben a Galp Igazgatótanácsa elutasított egy, a matosinhosi kőolaj-finomító korszerűsítésére irányuló korábbi tervet, mivel a projektben alkalmazott tőkemegtérülés (ROCE) mértéke nem érte el a Galp Energia kőolaj-finomító ágazatra vonatkozó súlyozott átlagos tőkeköltségét (WACC).
(170)
2005-ben a Galp Igazgatótanácsa ismét mérlegelte a két kőolaj-finomítót érintő konverziós projekt végrehajtásának stratégiai lehetőségét. Az alternatív beruházási projektek tanulmányozását követően 2008 márciusában jóváhagyásra benyújtották az Igazgatótanácshoz a sinesi és matosinhosi konverziós projektet. A felülvizsgált [ ] millió EUR összegű beruházáshoz kapcsolódó belső megtérülési ráta a számítások szerint ösztönzők nélkül [8-10] % lett volna, azaz [ ] százalékponttal meghaladta volna a Galp Energia kőolaj-finomítási tevékenységekre vonatkozó ([7-9] %-ban meghatározott) súlyozott átlagos tőkeköltséget.
(171)
A Galp Igazgatótanácsának 2008. márciusi döntése a beruházási projekt belső megtérülési rátája (IRR) ésszerűségének alábbi elemzésén alapult
3. táblázat
Támogatással
Nettó jelenérték
[100-150] millió EUR
Megtérülési ráta/IRR
[9-11] %
Támogatás nélkül
Nettó jelenérték
[1-50] millió EUR
Megtérülési ráta/IRR
[8-10] %
Forrás: GALP
(172)
A Galp Energia Végrehajtó Bizottságának 2008. január 10-i határozata szerint a vállalat ellátási, kőolaj-finomítási és logisztikai területére vonatkozó súlyozott átlagos tőkeköltség és belső „megtérülési szint” (a kockázati felárral növelt tőkeköltség (43)) [7-9] %, illetve [10-12] % volt.
(173)
Portugália jelezte, hogy a Galp Energia által meghatározott súlyozott átlagos tőkeköltség és belső megtérülési szint egyaránt összhangban állt a kőolaj-finomító ágazatban szokásos gyakorlattal, valamint hogy e gazdasági kritériumok alkalmazása általánosan elfogadott az ágazatbeli nagyvállalatok körében. E kijelentések alátámasztásaként Portugália benyújtotta a Bizottságnak a Citigroup, a Bloomberg és a Broker Research által 2010-ben kidolgozott, az ágazatban működő legnagyobb vállalatok súlyozott átlagos tőkeköltségét összehasonlító táblázatot.
(174)
Portugália kitart amellett, hogy a beruházási határozat összhangban állt és továbbra is összhangban áll a gyakorlattal és a kedvezményezett által valamennyi projektje esetén előírt rendes jövedelmezőségi követelményekkel. A jövedelmezőség értékeléséhez a súlyozott átlagos tőkeköltség fogalmán túl további kritérium a megtérülési szint. A jövőben várható pénzforgalomra vonatkozó előrejelzés általában nem tévedhetetlen. A pénzforgalom előrejelzésével kapcsolatban minden esetben fennáll némi bizonytalanság (kockázat); minél hosszabb távra szól, annál nagyobb a valószínűsége, hogy a becslés hozzávetőleges és hibákat tartalmaz. A bizonytalanság kezelésének leggyakoribb módja az, hogy a tőkeköltséget megnövelik a kockázati felárral, és ezt az értéket alkalmazzák a beruházáshoz szükséges minimális jövedelmezőségi arányként (megtérülési szint). A megtérülési szint értéke és a súlyozott átlagos tőkeköltség értéke közötti különbözet ezért a beruházásra irányuló döntéskor várható nyereségtöbblet, mivel ez magában foglalja a jövőbeni pénzforgalom előrejelzéseiben foglalt további kockázatot. Portugália állítása szerint a Galp Energia beruházási projektjeire vonatkozó elemzésekben és határozatokban 2002 óta figyelembe veszik a megtérülési szintet. 2002-ben kimondták, hogy a projektekre alkalmazandó megtérülési szint értéke az [1-5] százalékponttal megnövelt súlyozott átlagos tőkeköltség. 2006-ban a Galp Energia úgy döntött, hogy némileg eltérő módon számítja ki a megtérülési szintet, és a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) [1-5] százalékponttal történő megnövelése helyett [10-50] %-kal növelte azt (WACC2006 + megtérülési szint2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Ezt az új kritériumot a belső súlyozási rendszer indokolta, amelynek keretében az egyes üzletágakra vonatkozó súlyozott átlagos tőkeköltségek különböző szintjeit figyelembe véve megfelelőbbnek és következetesebbnek tűnt az alapösszeget az abszolút érték helyett százalékos arányban növelni. További magyarázatként Portugália benyújtotta a Bizottsághoz a Galp Energia által 2002 és 2006 között az egyes üzletágakra: az ellátás és finomítás, a kőolajtermékek forgalmazása, a feltárás és előállítás, valamint a gáz és energia területére vonatkozóan alkalmazott különböző súlyozott átlagos tőkeköltségeket és megtérülési szinteket.
(175)
Portugália úgy érvelt, hogy az ilyen típusú projektekre vonatkozó, nemzetközileg elismert szabványokkal összhangban - mivel a mérnöki fejlesztés e szakaszában (előkészítő mérnöki tervezés, FEED) a beruházás még mindig jelentős mértékben változhat - a Galp Igazgatótanácsa úgy ítélte meg, hogy egy ilyen jelentőségű projekt, amelynek megtérülési rátája ennyire közel áll a súlyozott átlagos tőkeköltséghez, nem életképes, mivel könnyen előfordulhat, hogy a referenciaértéknél alacsonyabb megtérülést eredményez.
(176)
Ugyanakkor a beruházási projektben foglalt adókedvezményt is figyelembe véve a beruházási projekt megtérülése [9-11] % lenne, amely a beruházási projekt stratégiai jellegének tükrében elfogadható minimális mértéknek minősült a felszerelések beszállítói felé tett kötelezettségvállalások végrehajtásának megkezdéséhez és jóváhagyásához.
(177)
Portugália benyújtotta azoknak az alternatív beruházási projekteknek a jegyzékét, amelyeket a Petrogal az elfogadott beruházási projekttel egyidejűleg végezhetett volna. Az új beruházásokra rendelkezésre álló pénzügyi források korlátozott volta miatt a Galp Energia számos üzletága verseng egymással e szűkös forrásokért, és szigorú kiválasztási eljárást alkalmaznak.
(178)
Ha azonban nem jött volna létre a portugál állammal kötött támogatási szerződés, és nem került volna sor a beruházási projektre, azt a két kőolaj-finomító versenyképessége elkerülhetetlenül megsínylette volna. Portugália szerint, ha a beruházási projekt nem jött volna létre, a benzin és a tüzelőolaj iránti piaci kereslet visszaesése nyomán [80-90] %-ra csökkentették volna a kőolaj-finomítók kapacitáskihasználtságát (mivel tanulmányok szerint 2008 és 2020 között jelentős, akár [20-30] és [40-50] % közötti keresletcsökkenésre lehet számítani). A kőolaj-finomítók csak rendkívül alacsony finomítói árrést tartottak volna fenn. E helyzet ellensúlyozása érdekében elbocsátásokkal járó drasztikus szerkezetátalakítási programot hajtottak volna végre.
(179)
Mivel a Bizottság kétségbe vonta, hogy a Galp Igazgatótanácsa határozatában nem vette figyelembe az üzleti környezet változásait, felkérte Portugáliát, hogy nyújtsa be a beruházási projekt elmaradásával jellemzett helyzet részletes elemzését. E célból Portugáliát arra kérték, közölje a beruházási projekt belső megtérülési rátáját, figyelembe véve a kőolaj-finomítóknak a beruházási projekt elmaradása esetén várható lehetséges jövedelmezőségét, valamint a finomítói árrés csökkenését.
(180)
Portugáliának a támogatás elmaradásának esetére vonatkozó forgatókönyvét a 4. táblázat foglalja össze:
4. táblázat
Üzleti terv
Új végleges beruházás értéke
Támogatással
Nettó jelenérték
[200-250] millió EUR
[150-200] millió EUR
Megtérülési ráta/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Támogatás nélkül
Nettó jelenérték
[100-150] millió EUR
[100-150] millió EUR
Megtérülési ráta/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Portugália szerint „az a tény, hogy a vállalat számára a projekt rendkívül fontos vagy akár stratégiai jelentőségű, nem jelenti azt, hogy ez az egyetlen projekt, vagy hogy megfellebbezhetetlen lenne, amennyiben a belső megtérülési ráta nem felel meg a legalacsonyabb elfogadható követelménynek” (amint az 2001-ben történt).
5.2. A Portugália által a harmadik felek megjegyzéseivel kapcsolatban benyújtott észrevételek
(182)
Portugália hangsúlyozza a különböző érintettek (önkormányzatok, szakszervezetek, valamint ágazati és szakmai szövetségek) magas szintű részvételét, és felsorolja a beruházási projekt regionális fejlesztési és energiahatékonysági szempontú értékét alátámasztó észrevételeket.
5.2.1. Az 1. és a 2. számú versenytárs megjegyzéseivel kapcsolatos észrevételek
(183)
Portugália az általa 2010. január 21-én benyújtott információk kiegészítéseként kifejti, hogy a vákuumnyersanyag-piac rendkívül ingadozó és nem biztosítja a sinesihez hasonló méretű hidrokrakkoló egység üzemeltetéséhez szükséges vákuumgázolaj biztonságos ellátását. A hidrokrakkolási maradék keletkezését illetően Portugália megerősíti, hogy az szinte elhanyagolható, mivel a hidrokrakkoló egység izokrakkolási technológiát alkalmaz.
(184)
Portugália megismétli, hogy a beruházási projekt még akkor is ösztönözni fogja a hátrányos helyzetű régiók regionális fejlődését (munkahelyteremtés és -megőrzés, a munkavállalók képzése, méretgazdaságosság, technológiaátadás, átgyűrűző hatások stb.), ha már meglévő kőolaj-finomítókban valósul meg, és ezt az érvelést a kapott kedvező észrevételek is alátámasztják. Ezek az észrevételek egyúttal hangsúlyozzák a beruházási projekt stratégiai jelentőségét és környezeti értékét, cáfolva azokat a megjegyzéseket, amelyek szerint az egyetlen regionális előny a foglalkoztatás.
(185)
Az 1. számú versenytárs mint harmadik fél által készített és a más regionális ad hoc támogatási projektek „egy új munkahelyre jutó támogatási” arányát összehasonlító táblázatot illetően (lásd a (89) preambulumbekezdést) Portugália rámutatott, hogy az nem tartalmaz a kőolaj-finomító vagy más tőkeigényes ágazatot érintő projektet. Ennélfogva a beruházási projekt nem hasonlítható össze a táblázatban szereplő projektekkel, hanem az azonos gazdasági ágazatban megvalósuló nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatásokkal kell összevetni (lásd a Bizottság által az N 898/06 sz. - Repsol Polimeros állami támogatási ügyben hozott 2007. július 10-i határozatot és az N 899/06 sz. - Artensa - (Artenius) - Produçăo e Comercializaçăo de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA állami támogatási ügyben hozott 2007. július 10-i határozatot, ahol a „támogatás/új munkahelyek” arány a Petrogal projektjéhez hasonló tartományba esik).
(186)
Hasonlóképpen, amennyiben a „közvetett munkahelyek/közvetlen munkahelyek” arányt hasonló projektekkel (például a (185) preambulumbekezdésben szereplőkkel) vetjük össze, egyenértékű számadatokat kapunk.
(187)
Portugália ismét kijelenti, hogy a Galp Igazgatótanácsa 2008 márciusában jóváhagyta a beruházási projektet, miután 2007 januárjában a portugál hatóságok írásban megerősítették, hogy a beruházási projekt támogatásra jogosult. A támogatást ezért feltételesen (különösen a Bizottság jóváhagyásától függően) a munka megkezdése előtt odaítélték. Az első visszavonhatatlan megrendelést 2008 márciusában, a Petrogallal kötött támogatási szerződések aláírását követően adták le.
(188)
Portugália cáfolja a harmadik felek azon észrevételeit, amelyek szerint a Petrogal már 2006-ban határozott a beruházási projekt elindításáról.
(189)
Portugália elismeri, hogy már a végső döntés előtt készültek megvalósíthatósági tanulmányok. Noha ezek az információk nélkülözhetetlenek a Galp Igazgatótanácsa számára a határozathozatalhoz, ez nem jelenti azt, hogy az Igazgatótanács már akkor meghozta döntését.
(190)
Portugália kitart amellett, hogy a beruházási projektre támogatás hiányában nem került volna sor.
(191)
Portugália kifejti, hogy a beruházási projekt belső megtérülési rátája a benne rejlő kockázatokkal és a Galp Energia fejlesztése szempontjából létfontosságú ([ ]) más projektek vonzerejével összehasonlítva elégtelen volt. Ebből következik, hogy a beruházási projekt támogatás nélkül nem valósult volna meg.
(192)
A harmadik felektől kapott észrevételekből Portugália megállapítja, hogy az érintett földrajzi piac nem a portugál, hanem legalább az ibériai piac.
(193)
Portugália kifejti, hogy amennyiben az érintett földrajzi piac az Ibériai-félsziget vagy annál nagyobb terület, a Petrogal dízelpiaci részesedése (a közvetlen finomítói, nagy- és kiskereskedelmi szinten) soha nem fogja meghaladni a 25 %-ot.
(194)
Portugália ismét megerősíti, hogy a beruházási projekt mindenesetre nem befolyásolja a dízel kis- és nagykereskedelmi piacát, mivel közvetlen finomítói szinten az árakat piaci feltételek szerint határozzák meg: a Petrogal ezt az árat elfogadja. Ellenkező esetben a Petrogal vevői könnyűszerrel válthatnának importtermékekre, mivel Portugália szerint a más tagállamokból származó dízeltermékek behozatala előtt nem áll (technikai, tarifális, logisztikai (44) stb.) akadály. A portugáliai behozatali követelmények összhangban vannak az uniós követelményekkel.
(195)
Portugália benyújtotta a dízel Portugáliába irányuló (tengeri és szárazföldi) behozatalára vonatkozó összesített adatokat.
5. táblázat
Dízelimport és -export
Év
2006
2007
2008
2009
IMPORT
Összesen (ezer tonna)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Egyéb
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
EXPORT
Összesen (ezer tonna)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Egyéb
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Forrás: DGEG és a Petrogal adatai
(196)
Ezenfelül Portugália elegendő tárolási kapacitással rendelkezik: Portugália adatokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az egyes piaci szereplők különböző stratégiai lehetőségekkel éltek (tárolási kapacitásra irányuló beruházás vagy létesítmények bérlése), és hogy mindkét alternatíva lehetséges és életképes. A fő gazdasági szereplők a kínálkozó piaci lehetőségek ellenére sem növelték tárolási kapacitásukat, ami arra utal, hogy tárolási erőforrásaik elegendőek forgalmazási tevékenységük ellátásához. Portugália jelzi, hogy az összes dízelbehozatal folyamatosan nő, a kivitel pedig ezzel egyidejűleg némileg csökken. Ez a folyamatos piaci növekedésnek és a helyi termelési kapacitás fokozódó hiányának következménye. A 2009. évi adatok ugyanakkor a sinesi kőolaj-finomítóban bekövetkezett baleset hatását tükrözik, amely több héten át korlátozta a finomító működését és a termelést. A piaci szereplőknek abban az évben növelniük kellett a behozatalt, ami bizonyítja, hogy alternatív ellátási lehetőségek is rendelkezésre állnak.
(197)
A portugáliai dízelbehozatal 2009-ben az adott évi összes dízelfogyasztás 27,2 %-ának felelt meg. A korábbi években a dízelimport éves portugáliai dízelfogyasztáshoz (kb. 5,4 millió tonna) viszonyított átlagos aránya hozzávetőleg 14 % volt.
(198)
Portugália ezért úgy véli, hogy a portugál dízelpiac nyitott és versenyképes piac, ahol ösztönzik a kereskedelmet, és ahol az árakat a nyersolaj ára és a finomítási költségek határozzák meg, az árszabás pedig az alternatív Platts-féle importárak alapján történik.
(199)
A nehéznafta tekintetében Portugália úgy véli, hogy az érintett piac legalább az EGT, mivel a nafta nemzetközi kereskedelemben részt vevő termék.
6. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE
6.1. Az állami támogatás megléte
(200)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy ha a Szerződés másként nem rendelkezik, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(201)
Portugália adójóváírás formájában nyújt támogatást a Petrogalnak. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a támogatást a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében egy tagállam állami forrásból nyújtja.
(202)
A támogatás kedvezményezettje egyetlen vállalat, a Petrogal, ezért az szelektív.
(203)
A támogatást a dízel és a nehéznafta termelésének növekedését eredményező beruházáshoz nyújtják. Mivel ezek a termékek részt vesznek a tagállamok közötti kereskedelemben, az intézkedés valószínűleg érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Petrogalnak nyújtott támogatás mentesíti a vállalatot olyan költségek alól, amelyeket szokásos esetben magának kellett volna fedeznie. Ennélfogva a Petrogal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. A Petrogal és termelésének ilyen jellegű előnyben részesítésével tehát a támogatás torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.
(204)
Követezésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül.
(205)
Miután megállapítást nyert, hogy a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül, mérlegelni kell, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal.
6.2. A támogatási intézkedés jogszerűsége
(206)
Mivel Portugália a támogatás végrehajtását megelőzően bejelentette azt, eleget tett a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdéséből fakadó bejelentési kötelezettségnek.
6.3. Az értékelés jogalapja
(207)
Mivel a támogatás célja a regionális fejlődés előmozdítása, a belső piaccal való összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja az RTI és különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezései, valamint a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumai (amelyeket a részletes vizsgálatról szóló közlemény ismertet), kivéve, ha a hivatalos vizsgálat eredményeképpen megállapítást nyer, hogy nem lépték túl az RTI 68. bekezdésének a) pontjában („piaci részesedési vizsgálat”) és 68. bekezdésének b) pontjában („a kapacitásnövekedés és a piaci teljesítmény vizsgálata”) meghatározott határértékeket.
(208)
A Bizottságnak három lépésben kell elvégeznie az értékelést:
-
elsőként meg kell vizsgálnia az RTI általános rendelkezéseivel való összeegyeztethetőséget,
-
másodszor, meg kell győződnie arról, hogy a 68. bekezdés a), illetve b) pontja szerinti piaci részesedési vizsgálat, illetve a kapacitásnövekedés és a piaci teljesítmény vizsgálatának (a továbbiakban: a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok) követelményei valóban nem teljesülnek,
-
harmadsorban, a második lépésben elvégzett értékelés eredményétől függően részletes vizsgálatot indíthat.
6.4. Összeegyeztethetőség az RTI általános rendelkezéseivel - az eljárást megindító határozatban kifejtett kételyek tisztázása
(209)
A Bizottság ellenőrizte, hogy a nyújtott támogatás megfelel-e az RTI általános rendelkezéseinek. A vizsgálat eredményeképpen a következőket állapítja meg:
(210)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot, hogy a beruházási projekt induló beruházásnak minősül-e, illetve hogy pótló beruházásnak tekinthető-e.
(211)
A Bizottság figyelembe vette Portugáliának a (130) és (131) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételeit, amelyek szerint a beruházások meglévő létesítmény bővítését és egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását szolgálják, és hogy ezért a beruházás az RTI 34. bekezdése értelmében induló beruházásnak tekinthető.
(212)
A matosinhosi új vákuumdesztillációs egység és viszkozitástörő, valamint az új sinesi hidrokrakkoló egység valóban a meglévő eredeti kőolaj-finomító egységekkel párhuzamosan fog működni; a beruházási projekt ezért nem pótló beruházás, hanem a termelési rendszer bővítése. Mindemellett a beruházási projekt keretében átalakítják a kőolaj-finomítókat és a nyersolaj nehezebb frakcióinak benzinné és dízellé történő konverziójára alkalmas új technológiai infrastruktúrával szerelik fel azokat.
(213)
Az 1. számú versenytárs nem vitatja a beruházás induló beruházás jellegét, ám úgy véli, hogy az mindössze egy meglévő létesítmény bővítése.
(214)
Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a beruházási projekt az RTI 34. bekezdése értelmében induló beruházásnak minősül, és ezért a beruházási projekt induló beruházási jellegével kapcsolatos kételyek alaptalanok.
(215)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság kétségbe vonta, hogy teljesültek az RTI 38. bekezdésében megállapított, az ad hoc támogatások ösztönző hatására vonatkozó formális követelmények. A Bizottság különösen kétségbe vonta, hogy Portugália azon írásbeli megerősítése, amely szerint a - további részletes vizsgálat tárgyát képező - beruházási projekt megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek (45), helyettesítheti a szándéknyilatkozatot.
(216)
Az RTI 38. bekezdése a következőképpen szól: „Fontos biztosítani azt, hogy a regionális támogatás valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken. Ezért egy támogatási program alapján támogatás csak akkor ítélhető oda, ha még a beruházás megkezdése előtt a kedvezményezett támogatás iránti kérelmét benyújtja, és a programot kezelő hatóság írásban megerősíti, hogy a - további részletes vizsgálat tárgyát képező - projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. (…). Ad hoc támogatás esetén a beruházás megkezdése előtt az illetékes hatóság köteles a támogatás odaítéléséről szóló szándéknyilatkozatot tenni, amelyben feltételül kell szabni az intézkedés Bizottság általi elfogadását. Amennyiben a beruházás az e bekezdésben foglalt feltételek teljesülése előtt megkezdődik, a teljes projekt elveszíti jogosultságát a támogatásra.”
(217)
A „beruházás megkezdése” az RTI 40. lábjegyzete szerint vagy az építkezési munkálatok megkezdését jelenti, vagy a vállalkozás első kötelezettségvállalását felszerelés megrendelésére.
(218)
A Bizottság figyelembe vette a Portugália által benyújtott következő tényadatokat:
-
A Petrogal 2007. január 22-én nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét.
-
Portugália 2007. január 23-án megerősítette, hogy a támogatási projekt elvben megfelel a jogosultsági feltételeknek.
-
A portugál Minisztertanács 2008. március 6-án jóváhagyta a támogatást, de annak kifizetése a Bizottság jóváhagyásától függ, és a Petrogal legkorábban 2011-ben részesülhet a támogatásban (ha a beruházás elkészült).
-
A Petrogal Igazgatótanácsa 2008. március 8-án engedélyezte felszerelések megrendelését.
-
Az első visszavonhatatlan megrendelést 2008. március 14-én adták le. A beruházással kapcsolatos tényleges építési munkálatok Sinesben 2008 novemberében, Matosinhosban pedig 2009 januárjában kezdődtek meg.
(219)
A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. március 10-én Portugália és a Petrogal között létrejött támogatási szerződések, valamint a Minisztertanács 2008. március 6-án elfogadott rendeletének közzététele a portugál Köztársasági Közlönyben (46) legalább egyenértékű a szándéknyilatkozattal, és úgy kell tekinteni, hogy az a formális ösztönző hatásnak a RTI 38. bekezdésében előírt szándéknyilatkozatnál szigorúbb bizonyítéka. Ezeket a támogatási szerződéseket a beruházási munka megkezdése előtt írták alá.
(220)
A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a formális ösztönző hatással kapcsolatos kételyek alaptalanok.
(221)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a beruházás valóban hozzájárul-e a regionális fejlődéshez. Ebben az összefüggésben a Bizottság a támogatás szükségességét is kétségbe vonta, és hangsúlyozta, hogy a „szükségtelen támogatás valószínűleg nem segíti elő a regionális fejlődést, és elfogadhatatlan versenytorzulást eredményezhet” (47).
(222)
Az 1. és 2. számú versenytárs jelezte, hogy a Petrogal támogatás nélkül is megvalósította volna a beruházási projektet. Véleményük szerint a beruházási projekt a dízel iránti kereslet és kínálat közötti egyensúlyhiány, illetve a nehezebb és olcsóbb nyersolajhoz való hozzáférés lehetősége által gazdaságilag indokolt termelő beruházás. Európa-szerte minden más gazdasági szereplő állami támogatás nélkül végez hasonló beruházásokat kőolaj-finomítóiban.
(223)
Ennélfogva meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e a támogatás ahhoz, hogy valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyekre egyébként nem kerülne sor e két támogatott régióban, illetve hogy a beruházási projektet ellenkező esetben is végrehajtották volna-e. E tekintetben a Bizottságnak azt kell megállapítania, hogy a támogatás nyomán megváltozott-e a Petrogal viselkedése úgy, hogy további beruházásokat vállalt az érintett régiókban.
(224)
A jelek szerint a beruházásra irányuló stratégiai döntést 2006-ban hozták meg. Ez derül ki a Galp Energia 2006 októberében közzétett dokumentumából (48). Amint az a Galp Energia 2006. évi éves jelentésében szerepel, az Igazgatótanács a beruházási projekt végrehajtására vonatkozó határozatot 2007. január 23-án (49) és 2008. március 5-én fogadta el (azaz miután megkapta a nemzeti hatóságok jogosultságot igazoló, 2007. január 23-án kelt levelét). Az Igazgatótanács a beruházási projekthez kapcsolódó felszerelések első megrendelésére vonatkozó operatív határozatot 2008. március 14-én hozta meg.
(225)
Portugália azt állította, hogy mivel a projekt pénzügyi szempontból nem volt életképes, a Petrogal azt csak 2008-ban indította el, valamint hogy a Galp Igazgatótanácsa csak azután hozta meg a felszerelés megrendelésére és az építési munkálatok megkezdésére vonatkozó döntését, hogy a portugál kormány elfogadta a vonatkozó minisztertanácsi rendeletet.
(226)
Portugália azt állítja, hogy a rendelkezésre álló állami támogatás döntően befolyásolta a Petrogal beruházási döntését. A támogatás nélkül felhagytak volna a beruházási projekttel. A Petrogal alternatív szerkezetátalakítási tervet hajtott volna végre, hogy kőolaj-finomító tevékenységét összhangba hozza a megváltozott piaci és nyersolaj-kínálati feltételekkel. Ezenfelül a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat felhasználva a finomítói tevékenységen kívüli alternatív projektekbe ruházott volna be.
(227)
Portugália a Petrogal tulajdonát képező dokumentumokat nyújtott be, amelyek tartalmazzák a beruházási projekt várható belső megtérülési rátájának elemzését, a tőkeköltséget (WACC), valamint azon egyéb lehetséges beruházások jegyzékét, amelyeket a Galp Energia a rendelkezésre álló tőkéből elvégezhetett volna.
(228)
A Bizottság úgy véli, hogy a Galp Igazgatótanácsához 2007. január 23-án és 2008. március 5-én benyújtott dokumentumok döntően befolyásolták a támogatás szükségességének értékelését, mivel az Igazgatótanács a határozatát ezekre alapozta.
(229)
Portugália szerint a Galp Igazgatótanácsának 2008-ban benyújtott számításokból kiderült, hogy a beruházási projekt belső megtérülési rátája támogatás hiányában [8-10] % lett volna. Ez a belső megtérülési ráta jóval meghaladja a Petrogal [7-9] %-os súlyozott átlagos tőkeköltségét.
(230)
Portugália ugyanakkor kifejtette, hogy a Galp Igazgatótanácsának határozata a már 2002-ben bevezetett, megtérülési szintet alkalmazó megközelítésen alapult. A megtérülési szint vagy elvárt megtérülési ráta (MARR) a projekt azon legalacsonyabb megtérülési rátája, amelyet egy döntéshozó a projekt megkezdése előtt - tekintettel a kapcsolódó kockázatra és a más projektek feladásának alternatív költségére - hajlandó elfogadni. A „megtérülési szint” további elnevezései a „küszöbarány” vagy a „referenciaszint”.
(231)
2006-tól a kőolaj-finomító tevékenységekre vonatkozó belső megtérülési szintet a súlyozott átlagos tőkeköltség [110-150] %-ában, azaz [10-12] %-ban határozták meg. Alapesetben, amennyiben a kiszámított belső megtérülési ráta nem haladja meg ezt a küszöbértéket, a beruházást nem hagyják jóvá. Ebben az esetben a támogatásnak köszönhetően a belső megtérülési ráta [1-3] százalékponttal, [8-10] %-ról [9-11] %-ra emelkedik, amint az a (171) preambulumbekezdésben szereplő, az Igazgatótanácshoz 2008-ban benyújtott számításokat tartalmazó 3. táblázatban látható. Noha a támogatással kiigazított belső megtérülési ráta továbbra is jelentősen a belső megtérülési szint alatt marad, a támogatás képezte biztonsági tartalékot az Igazgatótanács elégségesnek ítélte ahhoz, hogy végül jóváhagyja a beruházási projektet.
(232)
A megtérülési szintet a vállalatok nagy kockázattal járó döntéshelyzetben alkalmazzák, és ezért az a projekthez kapcsolódó kockázat mértékétől függően változhat. A megtérülési szintet ezenkívül a számítás pénzneme is befolyásolhatja: ott, ahol a valutát magas infláció sújtja, a megtérülési szint is magasabb, mint az árstabilitással jellemzett területeken.
(233)
A regionális támogatások területén hozott korábbi állami támogatási határozatok nem alkalmazták a „megtérülési szint” fogalmát a támogatás szükségességére és ösztönző hatására vonatkozó döntésnél. A „megtérülési szint” fogalmát ezenfelül a részletes vizsgálatról szóló közlemény sem említi. Ugyanakkor a „megtérülési szint” fogalmát néhány korábbi, elsősorban a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (50) alapján elfogadott és a nagy kockázattal járó projektekre vonatkozó állami támogatási határozatban (például a Svédország által a Volvo Aero számára a Trent XWB ICC projekthez nyújtott K + F támogatással kapcsolatos N 204/10 sz. állami támogatási ügyben hozott 2011. február 23-i bizottsági határozat, a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) már alkalmazták.
(234)
Portugália hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt számos kockázatot foglal magában, amelyek indokolják a megtérülési szinten alapuló megközelítés alkalmazását. A beruházási projekt a Portugáliában valaha végrehajtott legnagyobb termelési beruházás. Megvalósítása évekig fog tartani. A beruházási projekt költségeit rendkívül nehéz megbecsülni: a Portugália által benyújtott számadatok szerint a kezdeti költségbecsléseket a valóságban nagymértékben túllépték. Mivel a beruházási projekt hosszú távra szól, a finomítói árrésekre vonatkozó hosszú távú előrejelzés rendkívüli nehézségeket vet fel, különösen amiatt, hogy hosszú távon a belsőégésű motorral működő hagyományos gépjárműveket elektromos vagy más típusú gépjárművek válthatják fel.
(235)
Egy több mint 100 (elsősorban észak-amerikai vállalatok által) önként szolgáltatott megtérülési szintet vizsgáló, 2006. évi empirikus tanulmány (51) szerint a megtérülési szint átlagos mértéke 14,1 %, a súlyozott átlagos tőkeköltség és a megtérülési szint közötti abszolút különbség pedig 5 százalékpont, azaz a súlyozott átlagos tőkeköltség 155 %-a. Ezt az információt figyelembe véve a Petrogal és a Galp Energia által a kőolaj-finomító ágazatban alkalmazott megtérülési szint első ránézésre nem tűnik túlzottnak.
(236)
E szempontokra tekintettel és különösen figyelembe véve az ágazat és az eset sajátosságait (azaz a beruházási projekt nagyságából és hosszú távú hasznosítási időszakából adódó kockázatok jelentőségét), a Bizottság úgy véli, hogy a megtérülési szint figyelembe vehető annak eldöntésekor, hogy szükség volt-e a támogatásra a beruházási projekt végrehajtásához nyújtott ösztönzőként.
(237)
Az 1. és 2. számú versenytárs közlése szerint a kőolaj-finomítási tevékenységekre nem vonatkozik ágazati referenciaszint. Az 1. számú versenytárs ugyanakkor jelezte, hogy a beruházási projekt elvégzése szempontjából 10 %-os referenciaszintet (azaz megtérülési rátát) tartana elfogadhatónak. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a 10 %-os referenciaszint igen közel áll a Galp Igazgatótanácsának 2008-ban benyújtott és a támogatást is tartalmazó [9-11] %-os belső megtérülési rátához. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem haladja meg azt a mértéket, amelyet egy versenytárs az elfogadható belső megtérülési ráta eléréséhez szükségesnek tartana.
(238)
Úgy tűnik tehát, hogy a támogatási intézkedés nyomán a belső megtérülési ráta jobban megközelíti a Petrogal belső megtérülési szintjét és az 1. számú versenytárs által említett referenciaszintet. A támogatást magában foglaló belső megtérülési ráta nem lépi túl a Petrogal megtérülési szintjét és a versenytárs referenciaszintjét, ami arra utal, hogy a támogatás nem volt túlzott mértékű. Önmagában az a tény, hogy a beruházási döntést 2008-ban úgy hozták meg, hogy az akkori, támogatással kiigazított belső megtérülési ráta még mindig jóval elmaradt a meghatározott megtérülési szinttől, nem elegendő ahhoz, hogy kétségbe vonjuk a megtérülési szint jelentőségét. A Galp Igazgatótanácsának korábbi nyilatkozataiból nyilvánvaló, hogy tisztában voltak azzal, hogy a beruházási projekt a finomítói árrés csökkenésének megállítása szempontjából stratégiai jelentőségű. Noha a megtérülési szintet nem érték el, ez a stratégiai összetevő a jelek szerint kellően indokolta a megtérülési szinttől való kismértékű eltérést.
(239)
Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás beruházási ösztönzőként szükséges volt, és nem lépte túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. E tekintetben nem teljesen helytálló az a megállapítás, hogy Európa-szerte minden gazdasági szereplő állami támogatás nélkül végzett hasonló beruházásokat kőolaj-finomítóiban. A Bizottság például más, hasonló beruházásokhoz nyújtott támogatási intézkedéseket is vizsgált. Ilyen támogatást érintett például a desztillációs hidrokrakkoló egységgel kapcsolatos N 283/04 sz. ügyben hozott bizottsági határozat (52).
(240)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban az RTI 10. bekezdésére utalva kételyeinek adott hangot a támogatás és a beruházási projekt regionális fejlődéshez való hozzájárulását illetően, hangsúlyozva a létrehozott munkahelyek számának (150) a támogatás összegéhez (160 millió EUR) viszonyított alacsony arányát, illetve azt illetően, hogy a regionális fejlődéshez való várható hozzájárulás valóban ellensúlyozza-e a támogatásból adódó ágazati hatásokat.
(241)
A Bizottság megjegyzi, hogy amint azt az 1. számú versenytárs is hangsúlyozta, az egy új munkahelyre jutó támogatás összege jelentősen meghaladja a korábbi ad hoc támogatási ügyekben tapasztalt hasonló szintet (lásd a (89) preambulumbekezdést). Több elutasító határozat (53) is a létrehozott munkahelyek alacsony száma alapján ítélte elégtelennek a regionális hozzájárulást.
(242)
Portugália elismeri, hogy az egy új közvetlen munkahelyre jutó támogatási összeg igen magas; ezt azonban a beruházási projekt tőkeigényes jellege magyarázza, amely általában igaz az ágazatbeli beruházásokra: a Bizottság az ágazatban korábban a támogatási programok olyan, az egyedi bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó alkalmazását is jóváhagyta, ahol az egy új munkahelyre jutó támogatási összeg ennél magasabb volt (54). Portugália úgy véli, hogy az egy közvetlen munkahelyre jutó támogatáson túl más tényezőket is figyelembe kell venni, például a közvetett munkahelyteremtés és az ideiglenes munkahelyteremtés jelentőségét, valamint számos egyéb szempontot.
(243)
A Bizottság korábbi határozataiban minden esetben figyelembe vette a közvetlen munkahelyteremtést. Ezenfelül számos határozatban a közvetett munkahelyteremtés szempontját is mérlegelte (55).
(244)
Portugália kezdetben azt állította, hogy minden egyes új (vagy megszűnő) közvetlen munkahelyre három közvetett munkahely jutna. A 3:1 arány jogosságát az azonos ágazatot érintő olyan ügyekre (56) hivatkozva igazolta, amelyek esetében a Bizottság korábban hasonló vagy magasabb arányokat is jóváhagyott. A közvetett munkahelyteremtés lehetősége a karbantartási tevékenységnek köszönhető, és a projekt feltehetően e piaci rés számára lesz a legelőnyösebb. Ennek az az oka, hogy a kőolaj-finomítók összetettebb technológiával fognak rendelkezni, és ennek nyomán az alvállalkozás keretében nyújtott szolgáltatásokhoz magasan képzett munkavállalókra és szakemberekre lesz szükség.
(245)
Portugália ezen érvelésének alátámasztásaként egy, a petrolkémiai ágazattal foglalkozó közelmúltbeli bizottsági munkadokumentumra (57) hivatkozott, amely kimondja, hogy míg az ágazat az Unióban közvetlenül mindössze 100 000 személyt foglalkoztat, úgy tekinthető, hogy legalább 400 000-600 000 munkahely épül közvetlenül az uniós kőolaj-finomító iparágra. Ugyanez a dokumentum a 41. lábjegyzetben további 600 000 logisztikai és forgalmazással kapcsolatos munkahelyet említ. A fenti állítások alapján a 3:1 aránynál magasabb, 4:1-6:1 arányok, illetve a logisztika és a forgalmazás területén létrejövő munkahelyeket figyelembe véve akár a 12:1 arány is indokolt lehet.
(246)
Portugália továbbá jelezte, hogy amennyiben a támogatás hiányában elmaradt volna a projekt megvalósítása, a Petrogal átszervezte volna kőolaj-finomítóit és 160 közvetlen munkahely megszűnésével járó munkaerő-csökkentést hajtott volna végre. A Bizottságnak ezért a támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulásának értékelésekor figyelembe kell vennie a 310 újonnan létrehozott vagy megőrzött közvetlen munkahelyet (58) és a beruházási projekt nyomán létrejött hozzávetőleg 930 (59)-3 720 közvetett munkahelyet, ami mérsékli az egy közvetlen munkahelyre jutó túlzott támogatási összeget.
(247)
Mindemellett Portugália hangsúlyozta, hogy a beruházási projekt a Portugáliában valaha végrehajtott legnagyobb egyetlen beruházás, amely az építési szakaszban 3 000 ideiglenes munkahelyet teremt az érintett régiókban.
(248)
Ezenfelül az ad hoc regionális támogatásokat jóváhagyó korábbi határozataiban (60) a Bizottság a következő tényezők fontosságát említette:
-
a munkavállalói jövedelem növelése (jobban fizetett közvetlen és közvetett munkahelyek teremtése),
-
a régió társadalmi jólléte (jobb környezeti feltételek és életkörülmények, helyi események szponzorálása révén),
-
a humántőkében rejlő lehetőségek javítása (képzés, oktatás, doktori programok keretében),
-
a K + F, a technológia és a know-how átadásának fejlesztése (korszerűsítő beruházás révén),
-
az alvállalkozói tevékenység fokozása az érintett régiókban,
-
a meglévő kikötői létesítmények hatékonyabb kihasználása.
Ezek a tényezők kétségtelenül kedvező hatással bírnak, és figyelembe vehetők a támogatás és a beruházási projekt portugáliai regionális fejlődéshez való hozzájárulásának értékelésekor.
(249)
Ennélfogva észrevételeiben Portugália és számos érdekelt fél is említ a regionális fejlődéshez való további fontos hozzájárulásokat a társadalmi és gazdasági hatás, a képzés fokozása és a felsőoktatási intézményekkel kialakított megállapodások tekintetében.
(250)
Ezenfelül Portugália említést tett az ellátási lánc fejlesztéséről és az új egységek építése által a nemzeti ipar szerkezetére gyakorolt hatásról is, amely egyszerre érinti az építőmérnöki munkát, az építkezési munkálatokat és a gépészmérnöki összeszerelő munkát. Ez kétségtelenül kedvező hatás, de csak ideiglenes vagy általános jellegű (lásd a (154) preambulumbekezdést).
(251)
A Bizottság figyelembe veszi a beruházási projekt érintett régiókban érvényesülő, nem ideiglenes kedvező átgyűrűző hatásait, a Portugália által ismertetettek szerint. Különösen a kőolaj-finomítók hosszú várható élettartama (a tervezett működési idő legalább 30 év), az alvállalkozói iparra gyakorolt kedvező hatás, a jelentős mértékű képzés és az iskolákkal és egyetemekkel kialakított megállapodások mind arra utalnak, hogy a kőolaj-finomítók fontosak az adott régiók számára. Még ha e kedvező átgyűrűző hatások nagy része a kőolaj-finomítók hosszú távú fennállása következtében már jelenleg is érzékelhető, el kell ismerni, hogy a beruházások mindenképpen tovább erősítik a Petrogal jelenlétének szerepét Sines és Oporto térségében.
(252)
Portugália továbbá benyújtotta a támogatási projekt költség-haszon elemzését. A költség-haszon elemzés célja, hogy a projekt életképességének beruházói elemzésén túllépve a projektből eredő valamennyi (diszkontált) társadalmi költséget és hasznot figyelembe vegyen. Ebben az összefüggésben a költség-haszon elemzés számszerűsíti a várható előnyöket, ideértve a közvetlen és közvetett foglalkoztatásból származó adókat, a (munkahelyek megőrzésének köszönhetően) elkerült munkanélküli segélyt, a fogyasztási adók összegét, a leixõesi kikötő pótlólagos bevételeit, a helyi közösségek közvetlen támogatását stb.
(253)
A költség-haszon elemzés megállapítja, hogy a támogatás rendkívül előnyös Portugália számára. A költség-haszon elemzés földrajzi hatóköre természetesen túlmutat a beruházási projekt által közvetlenül érintett Norte és Alentejo régión. Ha azonban a nemzeti szintű előnyöket gazdasági súlyuk szerint arányosan az érintett régiókra vetítjük, Norte és Alentejo régió együtt a nemzeti előnyök 34,8 %-át élvezi.
(254)
Portugália hangsúlyozta továbbá, hogy a támogatás és az annak nyomán létrejött beruházás a regionális fejlődésen kívül más szakpolitikai területekre is kedvező hatást gyakorol. Portugália kiemelte, hogy a beruházási projekt nemzeti szinten és az európai energiaellátás biztonsága szempontjából egyaránt stratégiai jelentőségű. Ilyen kedvező hatás többek között az importtól való függés enyhítése, a dízel iránti növekvő kereslet ellátása, a két kőolaj-finomító energiahatékonyságának javítása és a pozitív környezeti hatás. A fenti érvek a támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulásának értékelésekor nem vehetők figyelembe.
(255)
Az egy új közvetlen munkahelyre jutó támogatás első pillantásra aránytalanul magas összege ellenére a kedvező közvetett hatások (közvetett munkahelyek, átgyűrűző hatások, magas jövedelmet biztosító munkahelyek létesítése, a humántőke növelése, fokozott társadalmi jóllét) arra utalnak, hogy az Alentejo és Norte régióban érvényesülő regionális hozzájárulás nem elhanyagolható. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulásával kapcsolatos kezdeti kételyei alaptalanok voltak.
(256)
A 68. bekezdés a) és b) pontjának alkalmazását tárgyaló alábbi szakaszok alátámasztják továbbá, hogy a támogatás kedvezőtlen ágazati hatása csekély, mivel a beruházási projekt által érintett piacok nem teljesítenek alul, azaz nem áll fenn abszolút vagy relatív piaci romlás. Ezenfelül a Petrogal az érintett közvetlen finomítói piacon nem rendelkezik olyan nagy piaci részesedéssel, amellyel versenyellenes magatartást tanúsítva visszaélhetne. Az aromás termékek ágazatában szükséges, korábban importált nehéznafta helyettesítése csak kis mértékben érinti az EGT-beli beszállítókat A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy alaptalanok az azzal kapcsolatos kezdeti kételyei, hogy a regionális fejlődéshez való várható hozzájárulás nem ellensúlyozza a támogatás kedvezőtlen ágazati hatásait.
(257)
Az RTI 9. bekezdésével összhangban a Petrogal nem tekinthető a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásról szóló bizottsági közlemény (61) értelmében vett nehéz helyzetű vállalatnak.
(258)
Az RTI 39. bekezdésének megfelelően a Petrogal elszámolható költségekhez való saját hozzájárulása meghaladja a 25 %-ot (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést).
(259)
Az RTI 50. bekezdésével összhangban a beruházási projekt támogatásra jogosult költségeit a támogatható beruházási kiadások alapján számítják ki (lásd a fenti (35) preambulumbekezdést).
(260)
Az RTI 71-75. bekezdésének megfelelően a támogatáshalmozódás szabályainak eleget tettek (lásd a fenti (43) preambulumbekezdést).
(261)
Az RTI 40. bekezdésével összhangban a támogatást azzal a feltétellel nyújtják, hogy a Petrogal a beruházási projekt befejezésétől számított legalább öt évig fenntartja a projektet az érintett régiókban.
(262)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a támogatás megfelel az RTI általános rendelkezéseinek.
6.5. Összeegyeztethetőség a nagyberuházási projektekre vonatkozó kritériumokkal - az eljárást megindító határozatban kifejtett kételyek tisztázása
(263)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy a beruházási projekt az RTI 60. bekezdése értelmében egyetlen beruházási projektnek tekinthető-e annak ellenére, hogy a kőolaj-finomítók nem egymás közvetlen földrajzi közelségében találhatók.
(264)
Noha a két kőolaj-finomító földrajzilag távol helyezkedik el egymástól, Portugália úgy véli, hogy azokat erős gazdasági, funkcionális és stratégiai kapcsolatok kötik össze. A matosinhosi vákuumdesztillációs egységbe történő beruházás hiányában - a (hidrokrakkoló egység nyersanyagaként használt) vákuumgázolaj piacát jellemző gyakori kínálathiány miatt - nem lenne lehetséges a sinesi hidrokrakkoló egységre irányuló kapcsolódó beruházás. Portugália ezért úgy ítéli meg, hogy az erőteljes funkcionális kapcsolatok miatt a két kőolaj-finomító gazdaságilag oszthatatlan.
(265)
Az 1. számú versenytárs vitatja ezt a megközelítést, mivel úgy gondolja, hogy a beruházási projekt állóeszközei gazdaságilag oszthatók.
(266)
A harmadik felektől az eljárást megindító határozatra válaszul kapott egyik észrevételben megemlítették, hogy a nehéznafta termelésének növelése elengedhetetlen a La Seda csoport sinesi beruházásának megvalósításához. A Bizottság ellenőrizte, hogy a La Seda beruházása a matosinhosi beruházással együtt egyetlen beruházási projektnek tekinthető-e. Portugália megerősítette, hogy a nagyobb mennyiségben előállított nehéznaftát a Petrogal kizárólag a vállalaton belül használja fel, és harmadik felek számára nem értékesíti. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a beruházási projekt a La Seda beruházási projektjével nem tekinthető egyetlen beruházási projektnek.
(267)
Az RTI 60. bekezdése olyan beruházási projektekre vonatkozik, amelyeket mesterségesen alprojektekre osztanak fel annak érdekében, hogy elkerüljék a csökkenő skála alkalmazását, amelynek értelmében az 50 millió EUR-t meghaladó összegű beruházási projektek esetében alacsonyabb az alkalmazandó támogatási intenzitás felső határa. Ebben a konkrét esetben a Bizottság meggyőződött arról, hogy az alkalmazott támogatási intenzitás (jelenértéken 12,43 %) alacsonyabb annál a legmagasabb támogatási intenzitásnál, amelyet akkor kellett volna alkalmazni, ha a beruházási projekt egyetlen beruházási projektnek minősül (jelenértéken 14,28 %), és ezért alacsonyabb annál a legmagasabb támogatási intenzitásnál is, amelyben a két projekt külön-külön részesülhetett volna. Ennélfogva a támogatási intenzitás felső határát még az egyetlen beruházási projekt esetében sem lépték túl, és a Bizottság megállapítja, hogy nem szükséges annak vizsgálata, vajon a sinesi és matosinhosi projektek a földrajzi távolság ellenére is egyetlen beruházási projektnek minősülnek-e, mivel a kérdés nem érinti a támogatás összeegyeztethetőségének az RTI alapján történő értékelését.
(268)
A támogatási intenzitásnak az RTI 67. bekezdése szerinti kiszámítása attól függ, hogy a beruházási projekt egyetlen vagy két különböző beruházási projektnek minősül-e. Az utóbbi esetben, amennyiben a két helyszínen folyó beruházásokat külön értékeljük, a támogatási intenzitás számításakor figyelembe kell venni, hogy a regionális támogatások alkalmazandó felső korlátja Sinesben (40 %) és a Matosinhosban (30 %) eltérő.
(269)
Portugália bejelentése szerint a beruházási projekt összes tervezett támogatható költsége nominális értéken 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR a sinesi és [ ] EUR a matosinhosi beruházásra).
(270)
A sinesi beruházás nettó jelenértéke - [ ] EUR nettó jelenértékű tervezett támogatással - [ ] EUR, amely e kőolaj-finomító esetében a bruttó támogatástartalom (GGE) 13,12 %-át kitevő támogatási intenzitásnak felel meg, és nem éri el a támogatási intenzitás 15,94 %-os kiigazított felső határát.
(271)
A matosinhosi beruházás nettó jelenértéke - [ ] EUR nettó jelenértékű tervezett támogatással - [ ] EUR, amely e kőolaj-finomító esetében a bruttó támogatástartalom (GGE) 10,66 %-át kitevő támogatási intenzitásnak felel meg, és nem éri el a támogatási intenzitás 14,68 %-os kiigazított felső határát.
(272)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság ellenőrizte a két régióra vonatkozó támogatási intenzitás szintjét, amely eltérő - Sinesben 40 %, Matosinhosban pedig 30 % -, és a támogatási intenzitásokat súlyozva újra kiszámította a maximális támogatási intenzitást, figyelembe véve az érintett régióra irányuló beruházás összes beruházáshoz viszonyított arányát (nettó jelenértéken). Ennek eredményeképpen a támogatási intenzitás 37,18 %, amely 14,21 %-os kiigazított maximális támogatási intenzitásnak felel meg.
(273)
Még ha a beruházási projekt egyetlen beruházási projektnek minősülne is, az összes beruházási költség nettó jelenértéke 974 064 894 EUR lenne. Az összes tervezett támogatás nettó jelenértéken 121 091 314 EUR-ra rúgna, amely a bruttó támogatástartalom 12,43 %-át kitevő támogatási intenzitásnak felel meg, ez pedig alacsonyabb a korábban kiszámított 14,21 %-os kiigazított maximális támogatási intenzitásnál.
(274)
Ennélfogva, mivel a bruttó támogatástartalomhoz viszonyított támogatási intenzitás a csökkenő skála szabályaira figyelemmel nem érné el a kiigazított maximális támogatási intenzitást, a Bizottság úgy véli, hogy a beruházási projektre vonatkozóan javasolt támogatási intenzitás megfelel az RTI 67. bekezdésének.
(275)
Portugália biztosítékokat nyújtott arra, hogy alacsonyabb vagy magasabb támogatható költségek esetén sem lépi túl a támogatási összeg és támogatási intenzitás e határozatban megállapított felső határát.
(276)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban a támogatásnak az RTI 68. bekezdése a) és b) pontjában foglalt szabályok szerinti értékelésével összefüggő egyes kérdésekkel kapcsolatban kételyeit fejezte ki. Ezek a következők voltak:
-
a beruházási projekt által érintett termékek vajon kizárólag a dízel és a nehéznafta (Portugália állítása szerint), vagy a finomításhoz kapcsolódó más termékek is, tekintve a finomított termékek kínálati oldali potenciális helyettesíthetőségét, valamint azt a tényt, hogy a nehéznafta az RTI 69. bekezdése szerinti közbenső terméknek tekinthető,
-
az érintett termékpiac vajon a közvetlen finomítói szintű piac-e mind a dízel, mind a nehéznafta esetében, ahogy azt Portugália állítja,
-
a szóban forgó termékek érintett földrajzi piaca nemzeti, illetve regionális (Ibériai-félsziget) vagy pedig EGT-szinten határozandó-e meg,
-
a Petrogal, mint kedvezményezett, valamint a Galp Energia és az ENI csoport, amelyekhez a Petrogal tartozik, érintett piacokból való részesedése meghaladja-e a 25 %-ot (az RTI 68. bekezdésének a) pontja,
-
valamennyi érintett termékkel kapcsolatban a beruházási projekt által létrehozott termelési kapacitás - megnyilvánuló fogyasztási adatokban mérve - az egyes piacok több mint 5 %-át teszi-e ki, és hogy ha ez így van, akkor a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése meghaladta-e az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését.
(277)
A (278)-(311) preambulumbekezdésben a Bizottság újra felméri, hogy túllépték-e a 68. bekezdés a) és b) pontjában említett vizsgálatok küszöbértékeit, amivel célja annak meghatározása, hogy szükség van-e a beruházási projekt részletes vizsgálatára. Először is, a Bizottság a beruházási projekt által érintett vagy ilyennek tekintett termékeket vizsgálja. Másodszor, a vizsgálat eredménye alapján meghatározza az érintett termékpiacokat. Harmadszor, elemzi, hogy az értékelést közvetlen finomítói, kiskereskedelmi vagy nagykereskedelmi szinten kell-e elvégezni. A (312)-(344) preambulumbekezdésben meghatározza a termékpiacot és az érintett földrajzi piacot, majd az érintett termékpiacot a Petrogal vonatkozó piaci részesedése szempontjából vizsgálja. Végül, az elemzés azt méri fel, hogy a termékkapacitás-növekedés meghaladja-e az érintett EGT-piacon mért megnyilvánuló fogyasztás 5 %-át, amennyiben ezen a piacon az érintett termékek megnyilvánuló fogyasztásának mértéke az EGT-ben elmarad a várakozásoktól.
(278)
Az RTI 69. bekezdése a következőképpen szól: „Az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a késztermék is. …” Az ehhez a bekezdéshez tartozó 64. lábjegyzet pontosítja, hogy „Ha egy beruházási projekt több különböző termék gyártását foglalja magában, akkor minden egyes terméket külön kell figyelembe venni.”
(279)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság a dízelt és a nehéznaftát nevezte meg a beruházási projekt által közvetlenül érintett termékként. Mivel a jelek szerint a megtermelt nehéznaftát teljes egészében a Petrogal által gyártott naftaszármazékok előállítására használják, a naftaszármazékokat is érintett terméknek tekintette. A Bizottság továbbá elfogadta Portugália azon állítását, amely szerint a finomítókban előállított egyéb, horizontálisan kapcsolódó termékeket (benzin, PB-gáz, tüzelőolaj, sugárhajtómű-üzemanyag és bitumen) a beruházási projekt nem érinti.
(280)
A Bizottság tudomásul veszi Portugália azon magyarázatát, amely szerint a kőolaj-finomítók soktermékes termelési elv alapján működnek, amelynek során a nyersanyagot - a nyersolajat - számos közbenső termékké (például nehéznafta, vákuumgázolaj) és késztermékké (például benzin, dízel) alakítják át. Számos közbenső terméket alapanyagként („nyersanyagként”) azonnal újra felhasználnak a finomítási folyamat különböző szakaszaiban, míg másokat a piacon értékesítenek, vagy azokat az első generációs petrolkémiai ágazat használja fel nyersanyagként, mint például a nehéznaftát aromás termékek előállítására. A technikai termelési funkció különösen a felhasznált nyersolaj típusától (adott létesítmények nem minden nyersolajtípus feldolgozására alkalmasak) és a kőolaj-finomító pontos műszaki kialakításától függ. Egy maximális nyereségre törekvő finomító a teljes termékkínálaton belül próbálja optimalizálni nyereségét, az úgynevezett „finomítói árrést” azáltal, hogy a különböző termékek előállítását a termelési funkcióból (és a felhasznált nyersolaj típusából) eredő technikai korlátozásokat, valamint a ráfordítási és az értékesítési árakat figyelembe véve kiigazítja. Egy meglévő kőolaj-finomító szerkezete további beruházás nélküli átalakításának lehetőségei azonban rendkívül korlátozottak.
(281)
A kőolaj-finomító ágazat az elmúlt évtizedben szerkezeti változásokon ment keresztül. A könnyebb nyersolajtípusok egyre ritkábbak, és azokat egyre inkább nehezebb típusú nyersolajjal helyettesítik. Ezzel egyidejűleg megugrott a dízel iránti piaci kereslet (amely üzemanyagként egyre inkább felváltja a benzint). Ezzel szemben a villamosenergia-termelés és a tengeri szállítás területén használt tüzelőolaj iránti kereslet visszaesett, és ez a tendencia várhatóan folytatódni fog (mivel ilyen jellegű felhasználásait környezetbarátabb technológiákkal váltják ki). Az Unió nettó dízelimportőr és benzinexportőr (elsődleges felvevőpiaca az USA, amelynek mérete várhatóan csökkenni fog).
(282)
Amint azt Portugália kifejtette, és az 1. és 2. számú versenytárs is megerősítette, a beruházási projekt gazdasági mozgatórugója egyrészről az, hogy lehetővé tegye a kőolaj-finomítók számára a nehezebb nyersolajtípusok feldolgozását, és másrészről a finomítók szerkezetének átalakítása úgy, hogy azok több dízelt és kevesebb tüzelőolajat állítsanak elő.
(283)
A 2.2. pontban foglaltak szerint a beruházási projekt által közvetlenül érintett termékek a dízel és a nehéznafta. A beruházási projekt valóban növelni fogja a dízeltermelést (a tüzelőolaj kárára), valamint a nehéznafta előállítását, amely Portugália szerint elkerülhetetlen technikai mellékhatás. A Bizottság tudomásul veszi Portugália azon állítását, amely szerint a finomítókban előállított egyéb, horizontálisan kapcsolódó termékeket (benzin, PB-gáz, tüzelőolaj, sugárhajtómű-üzemanyag és bitumen) a beruházási projekt nem érinti.
(284)
A Bizottság ugyanakkor a hivatalos vizsgálat során meggyőződött arról, hogy a matosinhosi új vákuumdesztillációs egységbe és új viszkozitástörőbe való beruházás nyomán vákuumgázolajat is termelni fognak. A megnövelt dízeltermelésre Sinesben kerül sor, ahol az új hidrokrakkoló egység nyersanyagként használja majd fel a matosinhosi és sinesi finomítókban előállított vákuumgázolajat. Következésképpen a vákuumgázolajat is a beruházás által közvetlenül érintett terméknek kell tekinteni, mivel a beruházási projekt eredményeképpen jelentősen megnő annak előállítása a matosinhosi finomítóban.
(285)
Portugália tájékoztatott arról, hogy a vákuumgázolajat kizárólag a sinesi hidrokrakkoló egységben használják majd fel nyersanyagként. Ennélfogva a vákuumgázolajat a fokozott dízeltermelés közbenső termékének kell tekinteni, és nem vizsgálható attól függetlenül. Portugália kijelentette továbbá, hogy a sinesihez hasonló méretű hidrokrakkoló egység üzemeltetéséhez szükséges állandó és biztonságos nyersanyagellátás a szükséges mennyiség piaci beszerzése révén nem biztosítható. Ennek az az oka, hogy a vákuumgázolaj nyílt piaca kisméretű és nagy ingadozással jellemzett azonnali piac. Következésképpen a sinesi finomító matosinhosi vákuumgázolajjal történő ellátása nem zár ki potenciális külső beszállítót.
(286)
A Bizottság elfogadja, hogy a vákuumgázolaj közbenső terméknek minősül, és hogy a megtermelt vákuumgázolaj jelentős részét nem értékesítik a piacon (így egyetlen potenciális külső beszállítót sem zárnak ki). Ebben az esetben az RTI 69. bekezdésében foglaltak szerint megállapítható, hogy a matosinhosi új vákuumdesztillációs egység és új viszkozitástörő tekintetében az érintett termék, azaz a dízel a késztermék.
(287)
A Bizottság emellett megjegyzi, hogy az 1. számú versenytárs véleménye szerint a hidrokrakkolási maradék a beruházási projekt által érintett terméknek tekinthető (lásd a (92) preambulumbekezdést). Mivel Portugália érvelése szerint az izokrakkolási technológia alkalmazása miatt az ilyen maradék előállítása szinte elhanyagolható (lásd a (183) preambulumbekezdést), a Bizottság a hidrokrakkolási maradékot nem tekinti érintett terméknek.
(288)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy a dízel és a nafta lennének az egyedüli érintett termékek, rámutatva arra, hogy a nafta az RTI 69. bekezdése értelmében közbenső terméknek tekinthető, valamint hogy a naftaszármazékok olyan érintettnek tekintett terméknek minősülhetnek, amelyekre vonatkozóan el kell végezni a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatokat.
(289)
Portugália az alábbi magyarázatot fűzte a fentiekhez:
-
A nafta szó egyaránt utal a könnyű- és a nehéznaftára; a nehéz- és a könnyűnafta egymással sem az előállítás, sem a felhasználás során nem helyettesíthető.
-
A nehéznaftát a kőolaj-finomítási folyamatokban és az aromás termékeken túl számos különböző vegyi anyag előállítása során nyersanyagként használják.
-
A beruházási projekt eredményeképpen Sinesben fokozzák a nehéznafta előállítását: a sinesi kőolaj-finomítóban folyó nehéznafta-termelés évi [200-250] ezer tonnával emelkedik.
-
A sinesi kőolaj-finomítóban előállított nehéznafta nagy részét a Petrogal matosinhosi finomítójába szállítják, ahol a más országokból importált és a matosinhosi finomítóban előállított (2007 és 2009 között évi átlagosan [650-700] ezer tonna) nehéznaftával együtt reformbenzinné alakítják (62). A matosinhosi kőolaj-finomítóban reformbenzin gyártásához összesen [1 000-1 050] tonna nehéznaftát használnak fel (a 2007-2009 közötti időszakra vonatkozó átlagérték).
-
A Sinesben előállított további, összesen [200-250] ezer tonna nehéznaftából [100-150] ezer tonnát Matosinhosba szállítanak (a fennmaradó részt a sinesi hidrokrakkoló egységben nyersanyagként használják fel), amely [100-150] ezer tonna import nehéznafta helyettesítésére szolgál; a beruházás előtti [250-300] ezer tonna behozatali mennyiség így [100-150] ezer tonnára, azaz [50-60] %-kal csökken.
-
A nehéznafta 2009. évi behozatalának 92 %-a az EGT-n kívülről, 8 %-a az EGT területéről származott (63).
-
A matosinhosi kőolaj-finomító saját nehéznafta-termelési kapacitása (2007 és 2009 közötti átlagos termelés: [650-700] ezer tonna) a beruházási projekt nyomán nem változik.
-
A reformbenzin az aromás termékek előállítása során keletkező közbenső termék.
-
A reformbenzin-termelési kapacitás a beruházási projekt nyomán nem változik.
-
A Matosinhosban előállított reformbenzint a Petrogal matosinhosi aromás termékeket gyártó üzemében nyersanyagként hasznosítják.
-
Az aromás termékeket gyártó üzem primer aromás termékek széles körét vagy naftaszármazékokat, különösen benzolt, toluolt, orto-xilolt, para-xilolt és oldószereket állít elő.
-
Az aromás termékeket gyártó üzem termelési kapacitása (2007 és 2009 közötti átlagos értékesítés: [400-450] ezer tonna) a beruházási projekt nyomán nem változik, és bővítést sem terveznek.
-
Az aromás termékeket gyártó üzem független üzleti egység; a nehéznafta belföldi ára jelenleg megegyezik a nehéznafta behozatali árával, és ez a beruházást követően sem módosul. Az aromás termékeket gyártó üzem által vásárolt reformbenzin jelenlegi eladási ára - amely a beruházást követően sem módosul - a nafta importparitásának [10-20] %-a (CIF NEW) és a benzin exportparitásának [80-90] %-a (RBOB USA), a Sines és Porto közötti szállítási költséggel megnövelve.
-
A nyersanyagköltség (nehéznafta) az aromás termékek összes termelési költségének mintegy [90-100] %-át tette ki. A Sinesben megtermelt további nehéznafta-mennyiség az összes reformbenzinné átalakított nehéznafta 14 %-ának felel meg.
-
A primer aromás termékeket a piacon, piaci áron értékesítik a petrolkémiai ágazat számára; az aromás termékek EGT-n belüli piacán [0-5] %-os részesedéssel rendelkező Petrogal elfogadja a szabott árakat. 2009-ben a Petrogal aromás termékeket gyártó üzemének teljes éves forgalma mintegy [] millió EUR volt. A beruházás befejezését követően a nehéznafta Sinesben történő nagyobb mennyiségű előállítása [] %-os (a 2009. évi forgalom alapján mintegy [] millió EUR) forgalomnövekedést eredményezne.
(290)
A Bizottság megjegyzi, hogy az 1. számú versenytárs véleménye szerint a nehéznafta közbenső termék, és az értékelésben a naftaszármazékokat is érintett terméknek kell tekinteni.
(291)
Annak megállapítása érdekében, hogy a naftaszármazékok esetében el kell-e végezni a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatokat, először értelmezni kell az RTI 69. bekezdésének szövegét. A 69. bekezdés előírja, hogy ha a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a késztermék is. Ez a megfogalmazás olyan helyzetekre vonatkozik, ahol a támogatás versenytársakra gyakorolt torzító hatása a közbenső piacon nem vagy csak részben érezhető, és ehelyett a késztermékek piacán jelentkezik. A Portugália által az érintett termékek fogalmának meghatározására vonatkozóan szolgáltatott információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem érinti sem a termelési mennyiséget, sem a termelési költséget, sem pedig a Petrogal aromás termékeket gyártó üzemének ármeghatározó magatartását. Ezenfelül a Sinesben előállított nehéznafta többletmennyisége a reformbenzin előállításához használt teljes nehéznafta-mennyiséggel összevetve nem bír számottevő jelentőséggel. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a beruházási projekthez nyújtott támogatás nem, vagy csupán közvetett módon és elhanyagolható mértékben érinti az aromás termékek piacát (a nafta behozatali árának közvetett csökkenése révén, lásd a következő szakaszt).
(292)
A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatoknak az aromás termékek piaca tekintetében történő elvégzése nem helyénvaló.
(293)
A Bizottság egyúttal úgy véli, hogy a támogatás érintheti a naftapiacot, amennyiben a beruházási projekt lehetővé teszi az import helyettesítését, és ezért a beszállítók kénytelenek más értékesítési lehetőségek után nézni a nehéznafta piacán. A Bizottság ennélfogva a nehéznafta mint érintett termék tekintetében elvégezte a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatokat.
(294)
Az RTI 69. bekezdése kimondja, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint.
(295)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság az érintett termékek végleges jegyzékének meghatározásával kapcsolatos nehézségek miatt nem tudta megnevezni az érintett termék(ek) piacát.
(296)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy a fogyasztói oldalon a dízel nem helyettesíthető. A kínálati oldalon ugyanakkor kételyek merültek fel azt illetően, hogy a dízel előállítása során alkalmazhatók-e helyettesítő termékek, mivel a gyártóberendezések rugalmassága - a kőolaj-finomítók kialakításának megváltoztatása révén - más típusú termékek (elsősorban benzin) előállítását eredményezhetné.
(297)
E kételyek eloszlatása érdekében Portugália úgy érvelt, hogy a Bizottság által idézett, az egyesülésről szóló bizottsági határozat (64) olyan eltérő helyzetre utalt, ahol a benzin- és dízelpiacon a mainál jóval kisebb mértékű egyensúlyhiány mutatkozott a kereslet és a kínálat között, és emiatt még lehetőség volt a két termék előállítása közötti rugalmas váltásra. Portugália szerint ugyanakkor 2000-től kezdve a dízel iránti kereslet jelentős növekedésével ez a választási lehetőség megszűnt, és manapság nincs további kapacitás a kereslet kielégítésére.
(298)
Noha a magyarázat nem zárja ki teljesen annak lehetőségét, hogy a dízeltermelő létesítményeket benzin előállítására használják, irreális feltételezésnek tűnik, hogy egy vállalkozás 1 milliárd EUR-t meghaladó összeget fordítson benzintermelési kapacitásának növelésére, miközben Európában ebből a termékből túltermelés van. Számos tanulmány (65) rámutat, hogy a gépjármű-üzemanyagok európai piacán csökken a benzin és a pakura iránti kereslet, míg a dízel iránti kereslet növekszik. A keresleti tendenciák ezen átalakulása miatt a kőolaj-finomítók túlzott mennyiségben állítanak elő kevésbé keresett és alacsonyabb értékű termékeket, míg egyes jobban keresett és értékesebb termékek mennyisége nem elegendő (66). Előrejelzések szerint 2010 és 2030 között a benzinüzemű gépjárművekről a dízelüzemű gépjárművekre történő átállás, illetve az alternatív energiaforrások bevezetése nyomán jelentősen visszaesik majd Európában a benzinfogyasztás. A rendelkezésre álló tanulmányok ezenkívül arra is felhívják a figyelmet, hogy a benzin iránti kereslet csökkenését segíti majd elő az energiatakarékosabb gépjárművek elterjedése az Egyesült Államokban (amely az európai felesleg fő kiviteli piaca), és az elektromos gépjárművek jövőben várható szerepe.
(299)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy ebben a konkrét esetben, az adott beruházási típusra vonatkozóan és a termékpiacot jellemző középtávú tendenciák tükrében a kínálati oldalon is a dízelt kell az érintett terméknek tekinteni.
(300)
Az érintett termékekkel kapcsolatos magyarázattal összhangban a második vizsgálandó érintett termékpiac a nehéznafta piaca. A sinesi kőolaj-finomítóban előállított nehéznafta a beruházás mozgatórugójának minősülő dízeltermelés mellékterméke. A nehéznaftát az aromás termékeken túl számos különböző vegyi anyag előállítása során használják. Általános felhasználási módjaiban semmilyen más anyaggal nem helyettesíthető. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az érintett termékpiac a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok alapján a nehéznafta piaca.
(301)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy az érintett termékpiacok a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok alapján a dízel és a nehéznafta piaca. Tájékoztatási céllal a naftaszármazékokra vonatkozó adatokat is közlünk.
(302)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy ezeket a piacokat közvetlen finomítói, nagy- vagy kiskereskedelmi szinten kell-e vizsgálni.
(303)
Az 1. és 2. számú versenytárs szerint az érintett termékpiacot ki kell terjeszteni a kis- és nagykereskedelmi dízeleladási piacra (lásd a (93) és a (116) preambulumbekezdést). Portugália úgy véli, hogy állami támogatási ügyekben az értékelés megfelelő szintje a közvetlen finomítói szint. Az RTI rendelkezései nem írják elő, hogy a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatokat és különösen a 68. bekezdés a) pontja szerinti vizsgálatot mely szinten kell elvégezni.
(304)
A vizsgált kérdéstől és a verseny sérülésével kapcsolatos meghatározó feltevéstől függően a versenypolitika különböző szinteken, a gyártás, a forgalmazás (nagykereskedelem) és a kiskereskedelem szintjén vizsgálja a piacok versenyhelyzetét. A piaci szereplők - például a gépjármű-ágazatban - kiskereskedelmi szinten a fogyasztók és az egyéni autókereskedők, nagykereskedelmi szinten az autókereskedők és -forgalmazók, a gyártás szintjén pedig a forgalmazók és a gyártók. Az e határozat által érintett termékek esetében a piaci szereplők például a kiskereskedelmi piacon a gépjármű-tulajdonosok és a töltőállomások, a nagykereskedelmi piacon a töltőállomások és a forgalmazók, a közvetlen finomítói piacon pedig a finomítók és a forgalmazók.
(305)
A gyártási szintnek ebben a határozatban a közvetlen finomítói szint felel meg. Portugália megerősítette, hogy a közvetlen finomítói piac megegyezik a teljes dízelpiaccal. Portugália szerint a „közvetlen finomítói értékesítések” fogalma magában foglalja a nagy tételben olajtársaságoknak (többek között a Galp Energia saját vállalatainak), a kereskedőknek, viszonteladóknak vagy nagyipari fogyasztóknak történő azonnali (a finomító általi közvetlen) értékesítéseket, a dízelimportot is ideértve (67). A közvetlen finomítói értékesítések mennyisége Portugáliában a Petrogal által a finomítóból történő közvetlen értékesítéseknek a portugáliai kivitellel csökkentett és a portugál behozatallal növelt mennyisége. A portugáliai közvetlen finomítói piac kínálati oldalán szerepel tehát a Petrogal és a termékeiket az országba exportáló, Portugálián kívüli kőolaj-finomítók, és például a dízelpiac keresleti oldalán a különböző kőolaj-forgalmazói láncok, úgymint a Petrogal, a Repsol, a CEPSA és a BP, amelyek vagy a Petrogaltól vásárolnak vagy a Petrogal látja el őket dízellel, vagy a dízelt Portugálián kívülről importálják.
(306)
A beruházási támogatás ellenőrzésének fő célja nem a fogyasztóknak (vagy kereskedőknek) a versenyellenes magatartásból eredő olyan nem kívánt következményekkel szembeni védelme, mint például a fogyasztói díjaknak a kartellek vagy a piaci erőfölényükkel visszaélő piaci szereplők általi monopolisztikus árszabás révén történő csökkentése. A beruházási támogatás lehetővé teszi a piaci termelés növelését, és ezáltal árcsökkenéshez vezet, amely első ránézésre, legalábbis rövid és középtávon, kedvez a fogyasztóknak.
(307)
A beruházási támogatás ellenőrzésének célja sokkal inkább az, hogy védelmet nyújtson a többi termelő és más tagállamok gazdaságai számára a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt jelentős torzító hatásaival (azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülőnél nagyobb mértékű torzító hatással) szemben. A gyártók közötti verseny a gyártási szinten zajlik, ami ebben az esetben azt jelenti, hogy a kőolaj-finomítók közötti versenyre a közvetlen finomítói értékesítések szintjén kerül sor.
(308)
Míg a regionális támogatási térképekben a regionális támogatásokra vonatkozóan meghatározott szabványos felső határok, valamint az RTI 60. bekezdése értelmében a nagyberuházási projektekre alkalmazandó, csökkenő skála szerinti támogatási intenzitások célja az, hogy egységes (és a nagy projektek esetében) fokozatos védelmet nyújtsanak az ilyen versenytorzítással és kereskedelemre gyakorolt hatással szemben, addig a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok arra szolgálnak, hogy - további részletes vizsgálat céljából - kiszűrjék azokat a helyzeteket, amikor a támogatás különösen érintheti a gyártók közötti versenyt. A 68. bekezdés b) pontja szerinti vizsgálat azt méri fel, hogy a beruházási támogatás milyen mértékben eredményez olyan jelentős kapacitásnövekedést, amelynek köszönhetően a kedvezményezett a támogatásban nem részesülő versenytársaknál kedvezőbb feltételek mellett juttathat adott mennyiségű terméket az abszolút vagy relatív romlással jellemzett piacra. A 68. bekezdés a) pontja szerinti vizsgálat azt méri fel, hogy a beruházási támogatás milyen mértékben tartja fenn, erősíti meg vagy teremti meg a kedvezményezett erős piaci pozícióját, amellyel egy domináns piaci szereplő például a piac lezárása révén visszaélhet. A versenytársak mindkét esetben veszíthetnek gyártópiaci részesedésükből, csökkenhet a jövedelmezőségük vagy kiszorulhatnak a piacról, valamint a helyzet megakadályozhatja a potenciális versenytársak piacra lépését.
(309)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a vizsgálatokat a gyártás szintjén kell elvégezni. A gyártási szintű piaci helyzet döntő jelentőségű, mivel a termelő létesítményeknek nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatok a támogatásnak a gyártók közötti verseny torzulására és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatását értékelik. Továbbá feltételezhető, hogy amennyiben a kedvezményezett piaci részesedése az értékesítési láncban feljebb lévő piacon (finomítói szintű értékesítés) nagy, az már a lejjebb eső piacon elért piaci részesedéstől függetlenül önmagában is kellő mértékben valószínűsíti, hogy jelentős versenytorzító hatás érvényesül. Ennélfogva a kis- és nagykereskedelmi dízelértékesítéseket, még ha azok részét képeznék is az érintett termékpiacok korábbi bizottsági egyesülési ügyekben (68) foglalt meghatározásának, a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok céljából nem kell figyelembe venni.
(310)
A 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok egyszerű szűrővizsgálatok, amelyek célja, hogy mechanikusan meghatározzák a versenyre és a kereskedelemre kockázatot jelentő helyzeteket. Ezzel szemben e kockázatok részletes értékelése az ezt követő részletes vizsgálat feladata. Míg a részletes vizsgálat rendszerint gyártási szinten foglalkozik a piaci helyzettel, a piac lezárása esetén például szükség lehet a támogatás által az alacsonyabb szintű piacokra gyakorolt hatás elemzésére is.
(311)
Ennélfogva, tekintettel a Bizottságnak a más gazdasági ágazatokat, különösen a gépjármű-ágazatot (69) érintő állami támogatási ügyekkel kapcsolatos határozathozatali gyakorlatára, valamint arra, hogy a beruházási projekt kizárólag a Petrogal finomítói tevékenységéhez kapcsolódó kiadásokat érinti, a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok alkalmazása tekintetében ebben a határozatban kizárólag a közvetlen finomítói szint bír jelentőséggel.
(312)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a dízel érintett földrajzi piaca EGT-, regionális (Ibériai-félsziget) vagy nemzeti szinten határozandó-e meg.
(313)
Portugália úgy véli, hogy a dízel érintett piacának a nemzeti piacnál nagyobbnak, lehetőség szerint a nyugat-európai vagy az EGT-piacnak kell lennie. Az 1. és a 2. számú versenytárs nem tesz különbséget a vizsgálandó piaci szintek között. Úgy érvelnek, hogy az érintett földrajzi piacnak a portugál piacnak, de legfeljebb az ibériai piacnak kell lennie.
(314)
A Bizottság 1997-ben elfogadta a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló közleményét (a továbbiakban: a közlemény) (70). A közlemény előírja, hogy az érintett földrajzi piac azt a területet foglalja magában, ahol az érintett vállalkozások termékek vagy szolgáltatások kínálásával foglalkoznak, ahol a versenyfeltételek elég homogének, és amely a szomszédos területektől megkülönböztethető, mert azokon a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek.
(315)
A közleményt az antitröszt- és fúzióellenőrzési politikák értékelési eszközeként dolgozták ki. Ez az eszköz az ilyen szakpolitikák keretében alkalmazható vizsgálati jogkörökön alapul, és nem alkalmazható közvetlenül az állami támogatásokra. A közlemény kifejezetten elismeri, hogy „[a]z értékelés középpontjában az állami támogatási esetekben inkább a támogatás kedvezményezettje és az érintett iparág/ágazat, semmint a támogatás kedvezményezettjével szemben fennálló, a verseny által támasztott korlátok meghatározása áll.” A közlemény mindazonáltal elismeri, hogy az abban körvonalazott módszer elemei „alapul szolgálhatnak” a konkrét állami támogatási esetek „értékeléshez”.
(316)
A Bizottság az állami támogatási ügyekhez kapcsolódó érintett termék- és földrajzi piac meghatározása során alkalmazandó elvekről és megközelítésről ez idáig nem tett közzé közleményt. Az RTI az érintett földrajzi piac meghatározásának módjára nem nyújt iránymutatást. Ugyanakkor az RTI 70. bekezdésének megfogalmazása arra enged következtetni, hogy előnyben részesíti az EGT-szintű értékelést: „Az a) (…) pont alkalmazásának céljából az értékesítést (…) rendszerint az EGT-re vonatkozóan kell meghatározni, vagy ha ez az információ nem áll rendelkezésre vagy nem releváns, akkor bármely más általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró piaci felosztás alapján”.
(317)
A földrajzi piac megfelelő meghatározását tehát a verseny sérülésével kapcsolatos meghatározó feltevés tükrében kell vizsgálni. A jelek szerint ugyanakkor joggal feltételezhetjük, hogy az RTI 68. bekezdésének a) pontjában említett, a 25 %-ot meghaladó piaci részesedésre vonatkozó vizsgálat célja az, hogy megvédje az EGT-beli versenytársakat attól, hogy valamely piaci befolyással rendelkező támogatási kedvezményezett versenyellenes magatartással kizárja őket a működésük helye szerinti piacról, vagy megakadályozza az adott piacra való belépésüket (kiszorítsa őket a piacról).
(318)
E határozat alkalmazásában gyártási szinten nem releváns a piac pontos földrajzi határainak meghatározása, mivel a Petrogal piaci részesedése csak a nemzeti piacon haladja meg a 25 %-os küszöbértéket. Elegendő azt ellenőrizni, hogy a nemzeti piac-e az érintett földrajzi piac. Mérlegeltük a versenytársak által benyújtott, különösen a behozatali korlátozásokkal és a korlátozott tárolási kapacitással kapcsolatos érveket, amelyekhez Portugália észrevételeket fűzött. Megállapítást nyert, hogy a földrajzi piacnak attól az alapvető megközelítéstől eltérő meghatározása, amely a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatokban figyelembe veendő piacként az EGT-piacot, illetve érintett földrajzi piacként a nemzeti piacot nevezi meg, csak akkor indokolt, ha nyilvánvaló, hogy a piac nagyrészt zárt. Ennélfogva meg kell vizsgálni, hogy léteznek-e olyan kereskedelmi korlátok, amelyek akadályoznák a Petrogallal a nagykereskedelmi piacon versengő vállalkozásokat a Portugálián kívüli finomítókból származó dízel behozatalában abban az esetben, ha a portugál közvetlen finomítói piacon alkalmazott árak meghaladnák a nagyobb piacon érvényesülő árakat.
(319)
Ebben az összefüggésben a következő észrevételek születtek:
-
A portugál piacon értékesített dízel technikai jellemzői a szomszédos országok piacain értékesített dízellel megegyezőek.
-
Az EGT-n belüli kereskedelmet nem terhelik behozatali vámok.
-
A Portugáliába irányuló behozatalt nem akadályozzák szabályozási vagy igazgatási korlátozások.
-
A Portugália által szolgáltatott statisztikai adatok (lásd a (195) preambulumbekezdést) a kereskedelmi forgalom és ezen belül mind a Portugáliába irányuló behozatal, mind a Portugáliából a szomszédos országokba irányuló kivitel létezéséről tanúskodnak. A kivitel a dízel iránti megnövekedett belföldi kereslet miatt csökkent.
-
A behozatalra tengeri és közúti szállítás útján kerül sor; az elmúlt években a behozatali mennyiségek érzékenyen követték a külső eseményeket, és az elmúlt év során jelentősen megnövekedtek. A megnövekedett import azt jelzi, hogy a többi piaci szereplő rendelkezik alternatív ellátási lehetőségekkel, és képes a portugál finomítókból származó közvetlen ellátást importtermékekkel helyettesíteni. A Portugália által benyújtott információkból (lásd a (195) preambulumbekezdést) kiderül, hogy mindez különösen nyilvánvaló volt 2009-ben, amikor a sinesi kőolaj-finomítóban bekövetkezett balesetet követően több hétre leállt a termelés.
-
Portugália elutasítja azokat az állításokat, amelyek szerint a meglévő tárolási kapacitás több mint 90 %-a felett a Petrogal gyakorol ellenőrzést, és tisztázza, hogy a harmadik felek tárolási kapacitása évi 2,9 millió tonna szállítási kapacitásnak felel meg, ami a nemzeti piac több mint fele. Egyetlen külső versenytárs sem élt a korábban eladásra kínált további tárolási kapacitás vásárlásának lehetőségével.
-
A Bizottság felkérte a versenytársakat, hogy konkrét példákkal igazolják az ilyen kereskedelmi korlátok létezését, vagy számoljanak be olyan helyzetről, amelyben a dízel behozatala során nehézségekkel szembesültek, ilyen információ azonban nem érkezett.
(320)
Konkrét példák hiányában és a Portugália által a tárolási kapacitásokra és a behozatalra vonatkozóan biztosított adatok alapján megállapítható, hogy nincs olyan bizonyíték, amely alátámasztaná, hogy a gyakorlatban korlátozottak az igénybe vehető tárolási kapacitások, illetve hogy más akadályok nehezítik a dízel behozatalát.
(321)
Ami a harmadik felek által a Petrogaltól közvetlenül a finomítói szinten vásárolt dízel árát illeti, ezek az árak a jelek szerint hasonlóak a dízel portugáliai behozatali árához. Amint arra Portugália a bejelentéskor utalt, és amint az az eljárást megindító határozat 3.4.3. pontjában olvasható, a közvetlen finomítói árat a nemzetközi árszabáshoz, a portugáliai finomított kőolajtermékek esetében pedig az északnyugat-európai régióra vonatkozó Platts-féle árakhoz (Rotterdam) igazítják, a szükséges felárral (szállítás, fuvarozás, biztosítás, veszteségek és egyéb) megnövelve. Ez arra enged következtetni, hogy az érintett piac a nemzeti (portugál) piacnál nagyobb: A külső versenytársak nem terjesztettek elő a Petrogal által alkalmazott közvetlen finomítói árakra vonatkozó érveket, hanem észrevételeiket a Petrogal piaci befolyására és helyzetére korlátozták. Az 1. számú versenytárs megjegyezte, hogy az összes dízelbehozatal és -kivitel aránya túlságosan alacsony ahhoz, hogy indokolja a regionális piacot, ugyanakkor nem utalt dízelhiányra vagy olyan helyzetre, amelyben a tárolási kapacitás ellenőrzése nehézségeket támasztott volna a versenytársak számára.
(322)
A 2. számú versenytárs ezzel szemben azt emelte ki (lásd a (109) preambulumbekezdést), hogy a beruházási projekt eredményeképpen a Petrogal más piacok felé nettó exportőrré válna, és megerősítené piaci helyzetét az Ibériai-félszigeten.
(323)
Ennélfogva nem lehet megállapítani, hogy a dízel érintett földrajzi piaca a nemzeti piac lenne, mivel a jelek szerint a dízel portugáliai behozatala, illetve a szomszédos országokba irányuló kivitel nem korlátozott. Az érintett földrajzi piac ennélfogva legalább a regionális piac, azaz az Ibériai-félsziget.
(324)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a nehéznafta érintett földrajzi piaca EGT-, regionális (Ibériai-félsziget) vagy nemzeti szinten határozandó-e meg.
(325)
Portugália úgy vélte, hogy a nehéznafta és a naftaszármazékok érintett földrajzi piaca legalább az EGT, ha nem egyenesen a világpiac. A versenytársak nem kifogásolták az érintett földrajzi piac e meghatározását.
(326)
Az érdekelt felek nem cáfolták Portugália észrevételeit, és tekintettel arra, hogy a nehéznafta nagy távolságon könnyen és alacsony áron szállítható termék, az érintett földrajzi piac legalább az EGT (71).
(327)
Az RTI 68. bekezdésének a) pontja előírja, hogy a Bizottság részletes vizsgálatot végez, ha „a kedvezményezett részesedése az érintett termék(ek) érintett piac(ok)on történő értékesítéséből a beruházást megelőzően több mint 25 %, illetve a beruházást követően több mint 25 % lesz”.
(328)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban nem tudta megerősíteni, hogy túllépték-e az RTI 68. bekezdésének a) pontjában meghatározott küszöbértéket, mivel kétséges volt az érintett termék- és földrajzi piac megfelelő meghatározása, valamint a megfelelő értékelési szint (közvetlen finomítói, kiskereskedelmi, nagykereskedelmi). Ezenfelül a vállalatcsoport szintjén nem álltak rendelkezésre adatok (az ENI piaci részesedését is beleértve). Nem voltak elérhetők a naftaszármazékokra vonatkozó adatok sem.
(329)
A Portugália által szolgáltatott adatokból kiderül, hogy közvetlen finomítói szinten a Petrogal dízelpiaci részesedése a regionális piacon (Ibériai-félsziget) nem éri el a 25 %-ot, amint az az eljárást megindító határozatban már megállapítást nyert, és amint azt Portugália a hivatalos vizsgálati szakaszban megerősítette. Ez az információ csak a Petrogal termelési kapacitását foglalja magában, mivel a Petrogal kijelentette, hogy az ENI nincs jelen az ibériai-félszigeti közvetlen finomítói piacon. Hasonlóképpen a Petrogal közvetlen finomítói szintű dízelpiaci részesedése Nyugat-Európában és az EGT-ben sem éri el a 25 %-ot a vállalatcsoport szintjén (az ENI piaci részesedését is beleértve), ami a Portugália által benyújtott adatokból is nyilvánvaló (lásd az alábbi 6. és 7. táblázatot).
6. táblázat
A Petrogal és az ENI összesített piaci részesedése a nyugat-európai piacon (millió tonna/év)
Érintett termék
2007
2012
A Petrogal és az ENI értékesítései
Nyugat európai piac
A Petrogal és az ENI piaci részesedése
A Petrogal és az ENI értékesítései
Nyugat európai piac
A Petrogal és az ENI piaci részesedése
Dízel
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
7. táblázat
A Petrogal és az ENI összesített piaci részesedése az EGT-piacon (millió tonna/év)
Érintett termék
2007
2012
A Petrogal és az ENI értékesítései
EGT-piac
A Petrogal és az ENI piaci részesedése
A Petrogal és az ENI értékesítései
EGT-piac
A Petrogal és az ENI piaci részesedése
Dízel
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
A 6. és 7. táblázat adatai alapján megállapítható, hogy a Petrogal az érintett termék értékesítésének kevesebb mint 25 %-áért felel a regionális (Ibériai-félsziget), valamint a nyugat-európai és EGT-szintű érintett piacon, az ENI csoportszintű közvetlen finomítói piaci részesedését is ideértve. Ennélfogva a dízel esetében nem lépi túl az RTI 68. bekezdésének a) pontjában meghatározott küszöbértéket.
(331)
Mivel az ENI és a Petrogal összesített piaci részesedése nem éri el a 25 %-ot, nem szükséges megvizsgálni, hogy az ENI olyan mértékű ellenőrzést gyakorol-e a Petrogal piaci részesedése felett, ami megköveteli az összesített piaci részesedés figyelembevételét.
(332)
A Portugália által szolgáltatott információk szerint a legtöbb nehéznaftát előállító kőolaj-finomító belső gyártás keretében dolgozza fel a terméket. A Portugália által a 68. bekezdés a) pontja szerinti vizsgálat céljára benyújtott piaci részesedési adatok a vizsgálat előírásainak megfelelően az EGT-, nevezetesen a kereskedői piacon történt értékesítéseket türközik.
(333)
Annak vizsgálatához, hogy a beruházási projekt összeegyeztethető-e az RTI 68. bekezdésének a) pontjával, elemezni kell a Petrogal beruházási projekt előtti és azt követő piaci részesedését, és ellenőrizni kell, hogy az meghaladja-e a 25 %-ot.
8. táblázat
A Petrogal piaci részesedése az EGT-piacon (ezer tonna)
Az érintett termékek
2007
2012
A Petrogal értékesítései
EGT-piac
A Petrogal piaci részesedése
A Petrogal értékesítései
EGT-piac
A Petrogal piaci részesedése
Nehéznafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaszármazékok
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzol
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orto-xilol
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Para-xilol
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluol
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Oldószerek
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
9. táblázat
Az ENI piaci részesedése az EGT-piacon (ezer tonna)
Az érintett termékek
2007
2012
Az ENI értékesítései
EGT-piac
Az ENI piaci részesedése
Az ENI értékesítései
EGT-piac
Az ENI piaci részesedése
Nehéznafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaszármazékok
nincs adat
16 045
nincs adat
15 640
-
Benzol
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orto-xilol
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Para-xilol
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluol
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Oldószerek
nincs adat
599
nincs adat
599
10. táblázat
A Petrogal és az ENI összesített piaci részesedése az EGT-piacon (ezer tonna)
Az érintett termékek
2007
2012
A Petrogal és az ENI értékesítései
EGT-piac
A Petrogal és az ENI piaci részesedése
A Petrogal és az ENI értékesítései
EGT-piac
A Petrogal és az ENI piaci részesedése
Nehéznafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaszármazékok
nincs adat
16 045
nincs adat
15 640
-
Benzol
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orto-xilol
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Para-xilol
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluol
[ ]
2 503
[10-20]%
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Oldószerek
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
A 8. és 10. táblázatban szereplő adatok alapján megállapítható, hogy a Petrogal önálló és az ENI-vel közös piaci részesedése az érintett termék esetében - azaz a nehéznafta EGT-szintű érintett termékpiacán - nem éri el a 25 %-ot. A Petrogal piaci részesedése a naftaszármazékok piacán is 25 % alatt marad.
(335)
Ezenfelül a Petrogal által előállított és a belső termelésben felhasznált nehéznafta összes mennyisége, amelyet a fenti 8. táblázatban szereplő piaci részesedési adatok nem tükröznek, az EGT-szintű kiskereskedelmi piac kevesebb mint [ 5] %-át teszi ki. A sinesi kőolaj-finomítóban előállított további mennyiség mintegy [ 5] %-nak felel meg.
(336)
E megfontolások alapján megállapítható, hogy a nehéznafta esetében a 68. bekezdés a) pontjában meghatározott küszöbértéket nem lépik túl.
(337)
Az RTI 68. bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság részletes vizsgálatot végez, ha a projekt által létrehozott (…) kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piacának több mint 5 %-át teszi ki, kivéve, ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta.”
(338)
Az RTI 70. bekezdése pontosítja, hogy ”… A 68. bekezdés a) és b) pontja alkalmazásának céljából az értékesítést és a megnyilvánuló fogyasztást a Prodcom osztályozás megfelelő szintjén és rendszerint az EGT-re vonatkozóan kell meghatározni, vagy ha ez az információ nem áll rendelkezésre vagy nem releváns, akkor bármely más általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró piaci felosztás alapján”.
(339)
A Bizottság az eljárást megindító határozatban valamennyi érintett termékkel kapcsolatban kételyeinek adott hangot azt illetően, hogy a beruházási projekt által létrehozott termelési kapacitás - megnyilvánuló fogyasztási adatokban mérve - az egyes piacok több mint 5 %-át teszi-e ki, és hogy ha ez így van, akkor a legutóbbi öt év átlagában (a beruházás megkezdése előtt) a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése meghaladta-e az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését.
(340)
Az EGT-n belül a dízel megnyilvánuló fogyasztásának összesített éves növekedési rátája (CAGR) a 2001 és 2006 közötti években 2,12 % volt a mennyiség és 15,38 % az érték tekintetében. Az EGT GDP-jének 2001 és 2006 közötti évekre vonatkozó megfelelő összesített éves növekedési rátája reálértéken elérte a 2,06 %-ot (ez megegyezik a mennyiségi értékkel), és nominális értéken a 4,12 %-ot (ez megegyezik a pénzügyi értékkel).
(341)
Ebből következően a dízelpiac nem tekinthető alulteljesítő piacnak, ha figyelembe vesszük a mennyiség és az érték tekintetében mért összesített éves növekedési rátát, és összevetjük azt a GDP-növekedés nominális és reálértékével. Nem szükséges tehát megvizsgálni, hogy a beruházási projekt által létrehozott kapacitás az érintett piac több mint 5 %-át teszi-e ki.
(342)
Annak vizsgálatához, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. bekezdése b) pontjának, a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a beruházási projekt által létrehozott kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piacának több mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve, ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta.
(343)
Portugália az alábbi 11-13. táblázatban ismertetett adatokat nyújtotta be. Az EGT-piac oszlopában szereplő adatok megegyeznek a piaci részesedéseket bemutató táblázatok EGT-piac (értékesítések) című oszlopában található adatokkal. Mivel a kiskereskedelmi piacok (értékesítések) mérete nem éri el a belső termelést is magában foglaló megnyilvánuló fogyasztás mértékét, a termelési kapacitás növekedésére vonatkozó adatok túlbecsülik a növekedés jelentőségét. Ennélfogva kijelenthetjük, hogy ez a legkedvezőtlenebb forgatókönyv.
11. táblázat
A sinesi kőolaj-finomító termelésikapacitás-növekedésének aránya az EGT-n belüli érintett termékpiacokon (ezer tonna)
Az érintett termékek
2007. évi termelési kapacitás
2012. évi termelési kapacitás
Termelési kapacitás növekedése
EGT-piac 2007-ben
Az EGT-piacot érintő termelési kapacitás növekedése
A megnyilvánuló fogyasztás összesített éves növekedési rátája (CAGR)
Nehéznafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaszármazékok
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzol
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orto-xilol
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Para-xilol
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluol
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Oldószerek
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
12. táblázat
A matosinhosi termelési kapacitás növekedésének aránya az EGT-n belüli érintett termékpiacokon (ezer tonna)
Az érintett termékek
2007. évi termelési kapacitás
2012. évi termelési kapacitás
Termelési kapacitás növekedése
EGT-piac 2007-ben
Az EGT-piacot érintő termelési kapacitás növekedése
A megnyilvánuló fogyasztás összesített éves növekedési rátája (CAGR)
Nehéznafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaszármazékok
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzol
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orto-xilol
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Para-xilol
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluol
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Oldószerek
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
13. táblázat
A (sinesi és a matosinhosi kőolaj-finomítókban) összesített termelésikapacitás-növekedés aránya az EGT-n belüli érintett termékpiacokon (ezer tonna)
Az érintett termékek
2007. évi termelési kapacitás
2012. évi termelési kapacitás
Termelési kapacitás növekedése
EGT-piac 2007-ben
Az EGT-piacot érintő termelési kapacitás növekedése
A megnyilvánuló fogyasztás összesített éves növekedési rátája (CAGR)
Nehéznafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaszármazékok
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzol
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orto-xilol
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Para-xilol
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluol
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Oldószerek
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
A 11-13. táblázatban felsorolt termékekhez kapcsolódó termelési kapacitás növekedése minden esetben az EGT-szintű érintett termékpiacok 5 %-a alatt maradt. Ennélfogva megállapítható, hogy a beruházási projekt nem lépi túl az RTI 68. bekezdése b) pontjának első részében meghatározott küszöbértéket.
7. KÖVETKEZTETÉS
(345)
A (278)-(344) preambulumbekezdésben ismertetett adatok alapján a beruházási projekt nem lépi túl az RTI 68. bekezdésének a) és b) pontjában az érintett termékekre vonatkozóan meghatározott küszöbértékeket. Ennélfogva a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítását követően nem szükséges elvégezni a támogatás részletes vizsgálatát.
(346)
Összefoglalva, a Petrogalnak nyújtandó javasolt regionális beruházási támogatás az RTI-ben foglalt minden olyan feltételnek eleget tesz, amelyek alapján az a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. Ennélfogva nem szükséges megvizsgálni, hogy a támogatás jóváhagyható-e a Szerződés szerinti egyéb kivételek alapján.
(347)
Portugália kivételesen beleegyezett, hogy ezt a határozatot csak angol nyelven hiteles szöveggel fogadják el,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Portugália által a Petrogal javára nyújtani tervezett, nominális értéken 160 484 007 EUR (kedvezményes árakon 121 091 314 EUR) összegű és kedvezményes árakon legfeljebb 12,43 %-os támogatási intenzitással jellemzett állami támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
(2) Ennek megfelelően az 1. cikk (1) bekezdésében említett állami támogatás végrehajtható. A tervezett támogatható kiadásoktól és az állami támogatás bejelentett kifizetési ütemtervétől való eltérés esetén Portugália nem lépheti túl a kedvezményes árakon számított 121 091 314 EUR maximális támogatási összeget, valamint a kedvezményes árakon számított 12,43 %-os maximális támogatási intenzitást.
2. cikk
(1) Portugália e határozat időpontjától számítva ötévente időközi jelentést nyújt be a Bizottságnak. Az időközi jelentések naprakész információkkal szolgálnak a kifizetett állami támogatási összegekről, a támogatási szerződések végrehajtásáról és a sinesi, illetve a matosinhosi kőolaj-finomítóban megkezdett minden egyéb beruházási projektről.
(2) Ezenfelül Portugália a bejelentett kifizetési ütemterv alapján az állami támogatás utolsó részletének kifizetését követő hat hónapon belül részletes zárójelentést készít, amelyben tájékoztatást ad a kifizetett állami támogatási összegekről, a támogatási szerződések végrehajtásáról és a sinesi vagy a matosinhosi kőolaj-finomítóban megkezdett minden egyéb beruházási projektről.
3. cikk
E határozat címzettje a Portugál Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 3-án.