NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
A BIZOTTSÁG 478/2010/EU RENDELETE
(2010. június 1.)
a Kínai Népköztársaságból származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2009. szeptember 8-án dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK), a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
A panaszt, amelynek eredményeként az eljárást megindították, 2009. július 27-én nyújtotta be a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége; a továbbiakban: panaszos) a nagy szakítószilárdságú poliészterszál olyan gyártói nevében, amelyek termelése a nagy szakítószilárdságú poliészterszál teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 60 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszos uniós gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat és más ismert érintett feleket, valamint a KNK, Korea és Tajvan képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.
(4)
A panaszos, más uniós gyártók, a KNK-beli, koreai és tajvani exportáló gyártók, az importőrök és a felhasználók kifejtették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte, továbbá bizonyította, hogy meghallgatásának különleges indokai vannak.
(5)
Tekintettel a KNK-beli és koreai exportáló gyártók és az importőrök láthatóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli és koreai exportáló gyártót és uniós importőrt felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről.
(6)
A lenti (22)-(27) preambulumbekezdésben leírtak szerint tizenegy KNK-beli exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Koreából négy exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában.
(7)
Az együttműködő exportáló gyártóktól kapott tájékoztatás alapján a Bizottság a mintához azt a három gyártót, illetve kapcsolt vállalatokból álló csoportot választotta ki, amely a legnagyobb mennyiséget exportálja az Unióba. Valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához.
(8)
Korea esetében csak négy exportáló gyártó adta meg a szükséges információkat a mintavételi eljáráshoz. Tekintettel az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre.
(9)
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártóknak, valamint azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek ilyen formanyomtatványt kértek egyéni vizsgálat kérelmezése céljából az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján.
(10)
A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a KNK-beli érintett exportáló gyártók, a KNK hatóságai és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
(11)
Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet kiszámítását kérte. Úgy ítélték azonban, hogy az érintett exportáló gyártók egyéni vizsgálata további helyszíni látogatásokat és specifikus elemzést igényelne, így túlzott terhet jelentene, és akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az említett exportáló gyártók egyéni vizsgálat iránti kérelme nem fogadható el.
(12)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkező vállalatnak, azaz négy uniós gyártónak, tíz importőrnek és hatvannyolc felhasználónak.
(13)
A panaszos uniós gyártóktól és egy a vizsgálatot támogató további uniós gyártótól, valamint két nem kacsolt importőrtől és harminchárom felhasználótól érkezett válasz.
(14)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalatok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
Uniós gyártók:
-
Brilen SA, Barbastro, Spanyolország,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg és kapcsolt vállalatai: Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franciaország; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Németország; Performance Fibers, Bobingen, Németország; Performance Fibers, Guben, Németország,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Németország,
-
Sioen, Mouscron, Belgium.
Uniós importőrök:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Németország.
Uniós felhasználók:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Románia,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Németország,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Franciaország,
-
Mitas AS, Prague, Cseh Köztársaság.
KNK-beli exportáló gyártók:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Saohszing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Hajning,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Hucsou.
Koreai exportáló gyártók:
-
Hyosung Corporation, Szöul,
-
Kolon Industries Inc, Szöul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulszan,
-
Samyang Corporation, Szöul.
Tajvani exportáló gyártók:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Tajpej,
-
Shinkong Corporation, Tajpej.
Uniós kapcsolt importőrök:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Analóg országbeli gyártók:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Vizsgálati időszak
(15)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(16)
Az érintett termék a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá sorolt, a KNK-ból, Koreából és Tajvanról származó (a varrócérnától különböző) nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített poliészterszál, beleértve a 67 decitexnél finomabb monofil szálat is (a továbbiakban: érintett termék).
(17)
Az érintett termék kiváló tulajdonságokkal rendelkezik, és számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, szállítószalagok, biztonsági övek, hálók és geoszintetikus termékek előállítására.
(18)
A vizsgálat folyamán egyes érintett felek kérték, hogy a vizsgált termékek köréből vegyék ki a gumiabroncsgyártásban használt, úgynevezett „High Modulus Low Shrinkage” (a továbbiakban: HMLS) fonalat. Azzal érveltek, hogy a HMLS jellemzői és alkalmazási köre eltér az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakétól.
(19)
A vizsgálat azonban kimutatta, hogy annak ellenére, hogy a HMLS fonal rendelkezik bizonyos megkülönböztető jellemzőkkel az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakhoz képest (pl. modulus, zsugorodás, szakítószilárdság, fáradási szilárdság), az érintett termék különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai megegyeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek.
2.2. Hasonló termék
(20)
A vizsgálat szerint a KNK-ból, Koreából és Tajvanról az Unióba exportált terméknek, a Koreában és Tajvanon gyártott és belföldön értékesített terméknek, a KNK-ban piacgazdasági elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó által gyártott és belföldön értékesített terméknek, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített terméknek az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint az alkalmazási köre azonosak. Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak minősülnek.
3. MINTAVÉTEL
3.1. Mintavétel az importőrök körében
(21)
Tekintettel a panasz alapján azonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az importőrök esetében mintavételt helyeztek kilátásba. Azonban a benyújtott információk vizsgálatát követően, valamint tekintettel az együttműködési szándékukat jelző importőrök alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre.
3.2. Mintavétel a KNK-beli exportáló gyártók körében
(22)
Tekintettel a KNK-beli gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt helyezett kilátásba a dömping megállapítására.
(23)
Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és adott esetben kiválaszthassa a mintát, felkérték a KNK-beli exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak alapvető tájékoztatást külföldi és belföldi eladásaikról, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalat nevéről és tevékenységéről.
(24)
A KNK hatóságaival és a gyártók szövetségével, azaz a Kínai Textilimportőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamarájával is konzultációt folytattak a reprezentatív minta kiválasztása céljából.
3.2.1. Az együttműködő exportáló gyártók előzetes kiválasztása
(25)
Összesen tizenegy exportáló gyártó, beleértve a KNK-beli kapcsolt vállalatcsoportokat, jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Valamennyien beszámoltak arról, hogy a vizsgálati időszak során az érintett terméket exportálták az Unióba, továbbá jelezték azon szándékukat, hogy részt kívánnak venni a mintában. Így ezt a tizenegy gyártót tekintették a jelen vizsgálatban együttműködő gyártónak (a továbbiakban: együttműködő exportáló gyártók).
(26)
Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett határidőn belül nem jelentkeztek, vagy nem nyújtották be időben a kért információkat, a vizsgálatban nem együttműködőnek minősítették. Összevetve az Eurostat behozatali adatait és az érintett terméknek az Unióba történő kivitelének mennyiségeit, amelyeket a (25) preambulumbekezdésben említett vállalatok a vizsgálati időszak tekintetében bejelentettek, megállapítható, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködése igen magas szintű volt, ahogy azt az alábbi (73) preambulumbekezdés említi.
3.2.2. A KNK-beli együttműködő exportáló gyártók mintájának kiválasztása
(27)
Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság a mintát az Unióba irányuló nagy szakítószilárdságú szál export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta három vállalatot vagy kapcsolt vállalatcsoportot tartalmaz, amely az érintett termék tekintetében az Unióba történő teljes export több mint 65 %-át bonyolítja. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához.
3.3. Egyéni vizsgálat
(28)
Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokat, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérte.
(29)
A fenti (27) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintát ésszerű számú vállalatra szűkítették, amelyek vizsgálata a rendelkezésre álló időn belül elvégezhető. Azon vállalatokat, amelyeket az érintett országokban a dömping kivizsgálása céljából vizsgáltak, a fenti (14) preambulumbekezdés sorolja fel. Tekintetbe véve az érintett vállalatok telephelyein teendő ellenőrző látogatások számát, amely a KNK esetében maga után vonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszok ellenőrzését, úgy ítélték meg, hogy az egyéni vizsgálatok túlzott terhet jelentenének és megakadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését.
(30)
Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az egyéni vizsgálat iránti két kérelem nem fogadható el.
4. DÖMPING
4.1. Általános módszertan
(31)
Az alábbiakban ismertetett általános módszertant alkalmazták Korea és Tajvan összes exportáló gyártójára, a piacgazdasági elbánásban részesülő KNK-beli exportáló gyártóra, továbbá - figyelembe véve az analóg ország fogalmát - a mintába felvett két másik, piacgazdasági elbánásban nem részesülő KNK-beli exportáló gyártóra is. A dömpinggel kapcsolatosan az egyes országokra vonatkozó megállapítások bemutatása ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásaira korlátozódik.
4.1.1. Rendes érték
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók esetében a hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiséget tesz-e ki, azaz hogy ezen értékesítés teljes volumene egyenlő-e az Unióba történő hasonló exportértékesítés teljes volumenének 5 %-ával vagy ennél nagyobb.
(33)
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal.
(34)
Az érintett exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített minden egyes olyan terméktípus esetében, amely a vizsgálat szerint közvetlenül összehasonlítható volt az Unióba exportált terméktípussal, meghatározták, hogy a belföldi értékesítés kellően reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt célok szempontjából. Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.
(35)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes vállalatok belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. E célból az egyes exportált terméktípusokra vonatkozóan megállapították a független vevőknek történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát.
(36)
Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenében 80 %-nál többet képviselt, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.
(37)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene az adott terméktípus teljes értékesítési volumenében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, vagy amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(38)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítették, akkor ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették.
(39)
A nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesített terméktípusok, valamint a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a Bizottság számított rendes értéket alkalmazott az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(40)
A rendes érték kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a felmerült értékesítési, általános és igazgatási (a továbbiakban: SGA) ráfordításokat és az egyes érintett együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereség súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók - a vizsgálati időszakban felmerült - saját átlagos gyártási költségeihez. Szükség esetén a beszámolóban szereplő gyártási költségeket és SGA-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították.
4.1.2. Exportár
(41)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.
(42)
Azokban az esetekben, amikor az értékesítés kapcsolt importőrön keresztül történt, az exportárat az importált termékeknek a független vevők részére történő első viszonteladásakor alkalmazott árak alapján számították ki, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. Ezekben az esetekben kiigazították a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költséget, a vámokat és az adókat, az SGA-költségeket, valamint egy ésszerű haszonkulcsot is beleértve. A kapcsolt importőr saját SGA-költségeit vették figyelembe, és ésszerű haszonkulcsot határoztak meg azon haszonkulcs alapján, amelyet a vizsgálat szerint az érintett termék független importőre ért el.
4.1.3. Összehasonlítás
(43)
A rendes értéket és az exportárat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(44)
A rendes érték és az exportár hitelt érdemlő összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
4.1.4. Dömpingkülönbözet
(45)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapították meg.
4.2. KNK
4.2.1. A piacgazdasági elbánás feltételeinek vizsgálata
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek.
(47)
Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
1.
az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; a nagyobb ráfordítások lényegében a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalatok egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást;
5.
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek.
(48)
A mintában szereplő valamennyi vállalat kérte a piacgazdasági elbánást, valamint válaszolt a piacgazdasági elbánással kapcsolatos formanyomtatványon a megadott határidőn belül. A Bizottság bekérte és ellenőrizte a formanyomtatványokon szereplő információkat és az érintett vállalatok telephelyein szükségesnek tartott minden egyéb információt.
(49)
Az ellenőrzés során megállapították, hogy a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártó közül kettő nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.
(50)
Konkrétan, egy, a mintában szereplő exportáló gyártó nem teljesítette az 1-3. kritériumban foglalt követelményeket. Először is, nem tudta bizonyítani, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozza meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban korlátozások meglétét állapították meg: a vállalatot ugyanis kötelezték, hogy az érintett termék egy bizonyos mennyiségét a belföldi piacon értékesítse. Másodszor, az érintett exportáló gyártó nem bizonyította, hogy számviteli nyilvántartását a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően auditálták. A vizsgálat a kérelmező számviteli nyilvántartásában rámutatott egy sor ellentmondásra és hiányosságra, továbbá megállapította, hogy bizonyos esetekben megszegték az IAS-elveket. Végül, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában.
(51)
A mintában szereplő másik exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy teljesítette az 1. és a 3. kritériumot. Nem tudta igazolni, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozta meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban a fenti (50) preambulumbekezdésben említettekhez hasonló korlátozások meglétét állapították meg, továbbá az állam által kiadott igazolás megléte ellenére a jegyzett tőkéjének egy része nem került befizetésre. Nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában.
(52)
A mintában szereplők közül egy exportáló gyártó bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes feltételt, így megkaphatta a piacgazdasági elbánást.
4.2.2. Egyéni elbánás
(53)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi feltételnek megfelelnek.
(54)
Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
1.
egészben vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy vegyes vállalatok esetében az exportőrök szabadon repatriálhatnak tőkét és profitot;
2.
az exportárak, az exportált mennyiségek és az értékesítés feltételei szabadon meghatározhatók;
3.
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; az igazgatótanácsban tag vagy a menedzsmentben kulcsfontosságú szerepet betöltő állami tisztviselők vagy kisebbségben vannak, vagy igazolni kell, hogy a vállalat ennek ellenére kellően független az állami beavatkozástól;
4.
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; és
5.
az állami beavatkozás jellege nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését abban az esetben, ha az egyes exportőrök különböző vámtételek hatálya alá esnek.
(55)
A mintában szereplő exportáló gyártók, amelyek nem teljesítették a piacgazdasági elbánás feltételeit, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást.
(56)
A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két KNK-beli exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Analóg ország
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja szerint az átalakulóban lévő gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számított érték alapján kell megállapítani.
(58)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat (USA) javasolták megfelelő analóg országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára. A Bizottság felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy adják elő a javaslattal kapcsolatos észrevételeiket.
(59)
Az érintett felek közül sokan ellenezték a javaslatot és felvetették, hogy Tajvant vagy Koreát vegyék figyelembe, mivel szerintük ezek az országok alkalmasabbak az adott célra. A felhozott főbb érvek a következők voltak:
a)
az USA-ban a gyártási folyamatok és költségek jelentősen eltérnek a KNK-beli folyamatoktól és költségektől, mivel az előbbi országban használt berendezések régiek és elavultak, míg a kínai gyártók többsége által használt gépek korszerűek és a legújabb technológia felhasználásával készültek; a kínai, tajvani és koreai exportáló gyártók többsége az egylépéses gyártási technológiát alkalmazza, ami hatékonyabbá teszi őket USA-beli versenytársaiknál;
b)
az a tény, hogy a tajvani és a koreai exportőrökről azt állítják, hogy dömpingelnek, nem lényeges a megfelelő analóg ország kiválasztása szempontjából;
c)
a panaszosoknak kapcsolt vállalataik vannak az USA-ban, és nem lenne helyénvaló, ha a rendes értéket ezen kapcsolt vállalatok által megadott információk alapján határoznák meg;
d)
az USA-ban és a KNK-ban eltérőek a verseny feltételei; az USA piacát gyakorlatilag egyetlen gyártó monopolhelyzete jellemzi, míg Tajvanon és Koreában - akárcsak a KNK-ban - nagyszámú belföldi gyártó működik.
(60)
A Bizottság megvizsgálta a fenti észrevételeket és megállapította, hogy ezek összességében megalapozottak az analóg ország kiválasztása szempontjából. Azt is megvizsgálták, hogy Tajvan vagy Korea alkalmas lenne-e piacgazdasági berendezkedésű harmadik országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára.
(61)
A vizsgálat konkrétan megállapította, hogy a tajvani és a KNK-beli végtermékek között a hasonlóság nagyobb mértékű. Megjegyezték, hogy a tajvani exportáló gyártók kapcsolt termelők révén a KNK-ban is jelen vannak, és alapvetően azonos feltételek mellett működnek a két országban.
(62)
Ennek alapján úgy ítélték, hogy helyénvalóbb, ha analóg országként Tajvant veszik figyelembe a rendes érték meghatározásához a KNK számára, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban.
(63)
Miután Tajvant választották ki analóg országnak, kiszámították a rendes értéket azon tajvani exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján, amelyek a vizsgálatban maradéktalanul együttműködtek. A rendes értéket a tajvani belföldi piacon végzett értékesítések során a hasonló típusú termékekért fizetett vagy fizetendő ár alapján határozták meg, azzal a feltétellel, hogy a vizsgálatok szerint ezen termékek értékesítése reprezentatív mennyiségben, a rendes kereskedelmi forgalomban valósult meg. Ez a feltétel egy sor exportált terméktípus esetében teljesült.
4.2.4. Rendes érték
4.2.4.1. A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára biztosították a piacgazdasági elbánást
(64)
A mintavételben szereplő, piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló gyártóról megállapították, hogy belföldi eladásai többségében reprezentatív mennyiségben történtek, és a szokásos kereskedelmi forgalomban kerültek értékesítésre. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően e terméktípusok rendes értéke a vizsgálati időszak alatt a KNK belső piacán a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra.
(65)
Azon terméktípusok esetében, amelyek értékesítése nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, illetve amely terméktípusokat a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, a rendes értéket a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint kellett meghatározni.
4.2.4.2. A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára nem biztosították a piacgazdasági elbánást
(66)
A fenti (57)-(63) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország, jelen esetben Tajvan ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(67)
Azon többi exportált terméktípus esetében, amelyek értékesítése Tajvanon nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, vagy amelyek tajvani gyártók által a saját belföldi piacon történt értékesítése nem reprezentatív mennyiségben valósult meg a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.
4.2.5. Exportár
(68)
A mintavételben szereplő három exportáló gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül független vevők számára került értékesítésre az Unióban. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
4.2.6. Összehasonlítás
(69)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények, kedvezmények és a közvetett adózás vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.
4.2.7. Dömpingkülönbözetek
4.2.7.1. A mintavételben szereplő exportáló gyártók esetében
(70)
A mintavételben szereplő vállalatok esetében, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően összehasonlították az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát és a megfelelő érintett terméktípus exportárának súlyozott átlagát.
(71)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében
(72)
A mintavételbe fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően számították ki. Ezt a különbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg, figyelmen kívül hagyva a nulla dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártók különbözetét. Ez alapján, a mintavételbe fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetet ideiglenesen 8,9 %-ban állapították meg.
(73)
A összes többi kínai exportőr esetében a Bizottság először az együttműködés mértékét állapította meg. Összehasonlította az összes együttműködő exportáló gyártó által a mintavételi kérdőívre adott válaszokban megjelölt összes export mennyiségét és az Eurostat import-statisztikáin alapuló, a KNK-ból származó összes importot. Az együttműködés így megállapított százaléka 100 % volt. Ez alapján az együttműködés mértékét magas szintűnek és ezért megfelelőnek tekinthető ahhoz, hogy az együttműködést megtagadó exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan megállapított legmagasabb dömpingkülönbözeten határozzák meg.
(74)
Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen 9,3 %-ban állapították meg.
4.3. Korea
4.3.1. Rendes érték
(75)
Mind a négy vizsgált vállalat esetében megállapították, hogy az általuk az Unióba irányuló exportra eladott terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb része reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalomban került értékesítésre. E terméktípusok rendes értéke a Korea belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(76)
A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mind a négy vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.
4.3.2. Exportár
(77)
Az egyik exportáló gyártó az exportjának egy részét közvetlenül egy kapcsolt uniós importőrnek értékesítette. Ezért az exportár az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, vagyis annak az árnak az alapján került megállapításra, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független vevő részére, a fenti (42) preambulumbekezdésben említett módszer szerint.
(78)
Az említett exportáló gyártó érintett termékexportjának fennmaradó részét, valamint a többi három exportáló gyártó összes exportját közvetlenül független uniós vevők számára értékesítették. Ez utóbbi értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
4.3.3. Összehasonlítás
(79)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.
(80)
Mind a négy vizsgált vállalat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerinti vám-visszatérítési kiigazításra vonatkozó igényt nyújtott be arra hivatkozva, hogy az importköltségeket a hasonló termékekre vetik ki, ha azokat az exportáló országban való felhasználásra szánják, de e költségeket az Unióba exportált termékek vonatkozásában visszatérítik vagy nem szedik be.
(81)
Ez az igény megalapozatlannak bizonyult, mivel a négy vállalat egyike sem tudta igazolni, hogy a vállalatoknak visszatérített importköltségek az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódtak.
4.3.4. Dömpingkülönbözetek
(82)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát.
(83)
Ez alapján, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet valamennyi érintett koreai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult.
(84)
Meg kell említeni, hogy az Eurostat importadatai szerint a négy koreai exportáló gyártó teszi ki az adott országból származó export teljes egészét. Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem indokolt.
(85)
Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Korea esetében le kell zárni az eljárást.
4.4. Tajvan
4.4.1. Rendes érték
(86)
A két vizsgált vállalat által az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb részéről megállapították, hogy reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt. E terméktípusok rendes értéke a Tajvan belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(87)
A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mindkét vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.
4.4.2. Exportár
(88)
A mintába felvett két gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül uniós független fogyasztók számára került értékesítésre. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
4.4.3. Összehasonlítás
(89)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények és kedvezmények vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.
4.4.4. Dömpingkülönbözetek
(90)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát.
(91)
Ez alapján a dömpingkülönbözet, a vámolás előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
A Tajvanról származó behozatalok tekintetében meg kell jegyezni, hogy az Eurostat behozatali adataival való összehasonlításban a két együttműködő exportáló gyártó teszi ki az említett országból származó export teljes egészét. Tajvan esetében egy országos szintű dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A dömpingkülönbözet országos szintje az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult. Ennek alapján átmeneti megoldásként az a döntés született, hogy a Tajvanról származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések kivetése nem indokolt.
(93)
Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Tajvan esetében le kell zárni az eljárást.
5. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
5.1. Uniós termelés
(94)
Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott panaszokban és adatokban rögzített adatokat, felhasználtak az uniós termelés teljes mennyiségének megállapításához.
(95)
Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 121 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a mennyiség magában foglalta valamennyi olyan uniós gyártó termelését, akik nyilatkozatot tettek, és azon gyártók becsült termelését, akik az eljárásban nyilatkozatukkal nem vettek részt („nem nyilatkozó gyártók”). Egyéb információ hiányában a panaszban a nem nyilatkozó gyártókkal kapcsolatban megadott adatokat használták a teljes uniós termelés és fogyasztás mennyiségének megállapításához. A nem nyilatkozó gyártók a vizsgálati időszakban előállított uniós termelés egészének mintegy 22 %-át teszik ki. Egyik ismert uniós gyártó sem maradt közömbös a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és nem is ellenezték annak megindítását.
(96)
A panaszt támogató uniós gyártók termelése a vizsgálati időszak során 94 000 tonnát tett ki; ez a teljes uniós termelés becsült mennyiségének mintegy 78 %-a.
5.2. Az uniós gazdasági ágazat fogalmának meghatározása
(97)
Amint a fenti (96) preambulumbekezdésben már említésre került, a vizsgálat kimutatta, hogy azok az uniós gyártók, amelyek támogatták a panaszt, és beleegyeztek abba, hogy a vizsgálat során együttműködnek, a vizsgálati időszak alatti uniós termelés egészének közel 78 %-át teszik ki. Ezért úgy ítélték, hogy ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében.
6. KÁR
6.1. Uniós fogyasztás
(98)
A fogyasztás megállapítására az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal, az uniós gazdasági ágazat uniós piacán értékesített teljes mennyiség alapján került sor, figyelembe véve a nem nyilatkozó gyártók eladásaira vonatkozó becsült adatokat is.
(99)
Amint az a fenti (95) preambulumbekezdésben már említésre került, a nem nyilatkozó gyártók által a figyelembe vett időszak során előállított és értékesített nagy szakítószilárdságú poliészterszál mennyiségére vonatkozó egyéb információk hiányában, e gyártókra vonatkozóan a panaszban említett adatokat használták.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Tonna
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok.
(100)
Összességében az uniós fogyasztás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Megállapították, hogy a fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között először 20 %-kal nőtt, majd ezt követően 2007 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent. 2008-ban és a vizsgálati időszakban a fogyasztás visszaesése az alacsonyabb keresletnek, 2008 második felében pedig a gazdasági válságnak tulajdonítható.
6.2. Az érintett országokból származó uniós behozatal
6.2.1. Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése
(101)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a KNK-ból, a Koreából és a Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni.
(102)
A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban.
(103)
Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából és Tajvanról származó behozatal hatásait nem kell összesíteni a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal.
6.2.2. A KNK-ból származó dömpingelt behozatal
(104)
Meg kell említeni, hogy a mintavételben szereplő egyik kínai exportáló gyártókról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Ennek megfelelően e gyártó exportját ki kell zárni az Unió piacán megfigyelt, KNK-ból származó dömpingelt import alakulásával kapcsolatos vizsgálat köréből.
(105)
Mindazonáltal, minden olyan lehetőség elkerülése érdekében, hogy az említett gyártóval kapcsolatos érzékeny üzleti adatok nyilvánosságra kerüljenek, az adatok bizalmas kezelése szempontjából helyénvalónak tartották, hogy az alább közölt nyilvánosan hozzáférhető adatokból, például az Eurostat adataiból ne töröljék azon exportőr adatait, amelyről úgy találták, hogy nem dömpingelt az Unió piacán.
(106)
Tehát az alábbi első táblázat a KNK-ból származó összes, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, a második táblázat pedig a figyelembe vett időszak során az Unió piacán dömpingelt behozatallal kapcsolatos indexált adatokat tartalmazza.
2a. táblázat
A KNK-ból származó összes behozatal
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Piaci részesedés
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ár (EUR/tonna)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Forrás: Eurostat.
(107)
A KNK-ból származó összes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során drasztikus mértékben, közel háromszorosára növekedett, ugyanakkor az importárak átlaga 17 %-kal csökkent. Ennek eredményeként, piaci részesedésük jelentős mértékben megnövekedett, a 2005-ös 7,3 %-ról a vizsgálati időszak során 23,6 %-ra nőtt. A vizsgálat kimutatta, hogy még 2007 és a vizsgálati időszak között is, amikor a fogyasztás 22 %-kal csökkent, a KNK-ból származó behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, és így piaci részesedésük 7,7 százalékponttal növekedett.
6.2.2.1. A dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
2b. táblázat
A KNK-ból származó dömpingelt behozatal
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Behozatal (tonna)
Index
100
240
582
728
714
Piaci részesedés
Index
100
227
485
667
768
Ár (EUR/tonna)
Index
100
67
61
63
61
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(108)
A KNK-ból származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak során, amelynek eredményeképpen piaci részesedésük több mint hétszeresére növekedett. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a fogyasztás 2007 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése ellenére a dömpingelt behozatal jelentős piaci részesedéssel gyarapodott a vizsgálati időszak alatt.
(109)
A KNK-ból származó dömpingelt behozatal átlagárai 39 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak során, és a (112) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.
6.2.2.2. Áralákínálás
(110)
Az áralákínálás vizsgálatának céljából az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek történt eladások alapján, az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az Unió piacán az első független vevőnek eladott, KNK-ból származó behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF paritás alapján állapítottak meg.
(111)
A kínai gyártók készségesen együttműködtek és a vizsgálati időszak során a KNK-ból az Unió piaca felé irányuló összes export mennyiségének 69 %-át lefedte. Mivel az egyik kínai exportáló gyártóról úgy találták, hogy termékei nem érintik az Unió piacára irányuló dömpingtevékenységet, behozatalait nem vették figyelembe az áralákínálással kapcsolatos vizsgálat során.
(112)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban a KNK-ból származó érintett dömpingelt termék Unióban történt eladása 24,2 %-kal alákínálja az uniós gazdasági ágazat árait.
6.3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
6.3.1. Előzetes megjegyzések
(113)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amelyek fontosak az uniós gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének megállapítása szempontjából.
6.3.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
3. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Termelés (tonna)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacitás (tonna)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Kapacitáskihasználás
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(114)
Amint azt a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése 36 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy míg 2005 és 2007 között az uniós fogyasztás 20 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése ugyanezen időszakban állandó szinten maradt, majd 2007 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben csökkent, összhangban az uniós fogyasztás visszaesésével.
(115)
Az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban közel 144 000 tonnára csökkentette termelési kapacitását. Mindazonáltal, a stagnáló eladások és a csökkenő termelés tükrében, a rendelkezésre álló kapacitás kihasználása a 2005-ös 91 %-ról a vizsgálati időszakban 65 %-ra csökkent. A legnagyobb mértékű visszaesés a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszakban történt.
6.3.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(116)
Az alábbi táblázatban szereplő értékesítési adatok az Unió piacán az első független vevőnek eladott mennyiségre vonatkoznak.
4. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Piaci részesedés
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(117)
Amíg az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között 20 %-kal nőtt, az uniós piacon az érintett termék uniós gazdasági ágazat által független vevőknek eladott mennyisége csak 4 %-kal növekedett. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni a fogyasztás adott időszakban megfigyelt növekedését. A figyelembe vett időszak fennmaradó részében, amíg az uniós fogyasztás 22 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene még nagyobb mértékben, 31 %-kal csökkent. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene folyamatosan és jelentős mértékben csökkent, és a vizsgálati időszak alatti piaci részesedése is 11,9 százalékponttal esett vissza.
6.3.4. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai
(118)
Az Unió piacán az uniós gazdasági ágazat nem kapcsolt vevőkre vonatkozó átlagos, gyártelepi alapú eladási árai 9 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. A legnagyobb mértékű csökkenésre 2007 és a vizsgálati időszak között került sor, ami egybeesik a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal megjelenésével. Ennek következtében, a nyersanyagárak növekedése ellenére, az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett az eladási árakat, különösen a vizsgálati időszakban.
5. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Átlagár (EUR/tonna)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(119)
Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos termelési költsége 2005 és a vizsgálati időszak között csakugyan 6 %-kal megemelkedett. Ez elsősorban a nagy szakítószilárdságú poliészterszálak gyártásának legfontosabb alapanyaga, a PET-forgács árának emelkedése miatt alakult így. A PET-forgács átlagára 2005 és 2008 között 12 %-kal nőtt, majd a 2005-ben mért szintre süllyedt vissza. Ugyanezen időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy alacsonyan tartsa eladási árait, hogy az alacsony árú, dömpingelt behozatallal versenyezni tudjon. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak, mint a kapcsolódó költségek.
6.3.5. Készletek
(120)
A készletek az előállított mennyiség mintegy 15 %-át tették ki a vizsgálati időszakban. A uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban, különösen 2007 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal csökkentette a készletek szintjét. A készletek említett csökkentését azonban az uniós gazdasági ágazat visszaesését követő alacsonyabb aktivitás tükrében kell vizsgálni.
6. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Készletek (tonna)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
6.3.6. Foglalkoztatás, bérek és termelékenység
7. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottság - teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Munkerő-költség (EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Termelékenység (egység/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(121)
Az uniós gazdasági ágazat aktivitásának visszaesése következtében a foglalkoztatottak száma 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A termelékenység csökkenését a csökkenő aktivitás általános jellegének fényében kell értelmezni, ahol a foglalkoztatottak számának csökkenése csak egy bizonyos idő elteltével követi a termelékenység visszaesését. A munkaerő-költségeket illetően kis mértékű, 6 %-os növekedés figyelhető meg az érintett időszak alatt.
6.3.7. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések megtérülése és tőkebevonási képesség
8. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Nyereségesség
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Pénzforgalom (ezer EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Befektetések (ezer EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Befektetések megtérülése
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(122)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége drámai mértékben csökkent: míg 2005-ben 3 %-os hasznot könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteséget. Annak ellenére, hogy az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között növekvő tendenciát mutatott, az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni ezt a kedvező fejlődést a KNK-ból származó dömpingelt behozatal alacsony árai miatt.
(123)
Az ágazat saját tevékenységeinek önfinanszírozására való képességét mutató pénzforgalom tendenciája nagymértékben a nyereségesség alakulását tükrözi. Ennek következtében a pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben csökkent. Ugyanezen észrevételek mondhatók el a befektetések megtérüléséről, amely a figyelembe vett időszak során, az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredményekkel összhangban, hasonlóan negatív volt.
(124)
A fentiek alapján, az uniós gazdasági ágazat befektetési képessége korlátozottá vált, mivel a pénzforgalom jelentősen visszaszorult a figyelembe vett időszak alatt. Ennek következtében a befektetések 89 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszakban.
6.3.8. Növekedés
(125)
Amíg az uniós fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között 20 %-kal növekedett, az uniós gazdasági ágazatnak pusztán 4 %-kal sikerült növelni értékesítéseit az Uniós piacon, így nem tudta követni az uniós fogyasztás növekedését. A figyelembe vett időszakban tapasztalt fejlődést tekintve, az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek 29 %-os visszaesése jóval markánsabb volt, mint az uniós fogyasztás 7 %-os csökkenése. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése szintén jelentős mértékben, 12 százalékponttal esett vissza az ugyanebben az időszakban.
6.3.9. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke
(126)
A dömpinggel foglalkozó szakaszban meghatározott dömpingkülönbözetek a KNK esetében a de minimis érték feletti szintet mutatnak. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
6.4. A kárra vonatkozó következtetés
(127)
A vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban a legtöbb kármutató, többek között a termelés (-36 %), a kapacitáskihasználás (-28 %), az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek eladott mennyiség (-29 %), a piaci részesedés (-12 százalékpont) és a termelékenység (-16 %) negatívan alakult. Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók, például a pénzforgalom (-241 %) és a nyereségesség (-16,3 százalékpont), lényegesen rosszabbodtak. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is romlott, különösen a vizsgálati időszakban.
(128)
Megállapították, hogy a legtöbb veszteség a 2008 és a vizsgálati időszak között generálódott, amikor az uniós fogyasztásban megmutatkozó jelentős visszaesés ellenére, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal továbbra is nagy mennyiségben jelen volt az Unió piacán, és a vizsgálati időszakban több mint 24 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(129)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége 2008-ban érte el a legmagasabb szintet, amely legnagyobb részt annak volt köszönhető, hogy a legfontosabb alapanyag ára hirtelen megemelkedett. A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak racionalizálás, illetve az - elsősorban a vizsgálati időszak második felére jellemző - PET-forgács árának csökkenése következtében sikerült fenntartania és kézben tartania termelési költségét. Mindazonáltal, a kínai exportőrök által a vizsgálati időszakban alkalmazott jelentős áralákínálás miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy növelni tudja eladási árait oly mértékben, hogy az fedezze költségeit. Ez azt eredményezte, hogy a vizsgálati időszak alatt pénzügyi helyzete jelentős mértékben megromlott.
(130)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
7.1. Bevezetés
(131)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mely jelentősnek minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
7.2. A dömpingelt behozatal hatása
(132)
A vizsgálat megállapította, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt, amelynek eredményeként az Unió piacán szerzett piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között több mint a hétszeresére növekedett. Megállapítást nyert továbbá, hogy a 2008 és a vizsgálati időszak között, amikor az uniós fogyasztás mértéke mintegy 15 %-kal csökkent, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is magas maradt, sőt piaci részesedése 15 %-kal még növekedett is.
(133)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős, 29 %-os visszaesést szenvedett el, és ennek következtében piaci részesedése 51,1 %-ról 39,2 %-ra esett vissza, ami majdnem 12 százalékpontos csökkenést jelent. A 2008 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése két százalékponttal esett vissza, ezzel szemben a dömpingelt kínai import nőtt, az uniós piacon mért csökkenő kereslet ellenére.
(134)
A dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban 39 %-kal csökkentek, és jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán alkalmazott áraknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait olyan mértékben növelni, hogy az fedezze az alapanyag árának emelkedését. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek nyereségessége az Unió piacán a 2005-ös 3 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteségre csökkent, ahogyan a fenti (122) preambulumbekezdésben olvasható.
(135)
A vizsgálat továbbá rámutatott arra, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal általában negatív hatást gyakorolt a piacra azáltal, hogy leszorította az árakat.
(136)
Ezért úgy ítélték meg, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal által az Unió piacán folyamatosan kifejtett árleszorítás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait az alapanyag megnövekedett árához igazítsa, különösen 2008-ban, amikor a PET ára a legmagasabb volt. Ez magyarázatul szolgál a piaci részesedés csökkenésére és az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésére.
(137)
A fentiekre való figyelemmel azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
7.3. Egyéb tényezők hatása
7.3.1. A kereslet alakulása az uniós piacon
(138)
Amint azt a fenti (100) preambulumbekezdés megemlíti, az Unió nagy szakítószilárdságú fonal fogyasztásának 2005 és 2007 között először növekedett, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban csökkent. A figyelembe vett időszak során az Unió ipara piaci részesedésének jelentős részét elvesztette. Noha nem lehet kizárni, hogy az uniós fogyasztás kedvezőtlen alakulása 2008 és a vizsgálati időszak között negatív hatással volt az Unió gazdasági ágazatának helyzetére, meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Ennek megfelelően megállapítható, hogy az uniós ipar gazdasági helyzetének romlását nem lehet a kereslet csökkenésével magyarázni, mivel azt főként a KNK-ból származó dömpingelt behozatal megugrása és a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás okozta.
7.3.2. Nyersanyagárak
(139)
A nyersanyagok - főként a PET-szálak - ára 2005 és 2008 között jelentősen emelkedett, majd ezt követően a vizsgálati időszak első felében csökkent és a vizsgálati időszak végére elérte a 2005. évnek megfelelő szintet.
(140)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége a nagy szakítószilárdságú fonal nyersanyagárának alakulásával azonos módon változott és a figyelembe vett időszak során összességében 6 %-kal csökkent. Amennyiben azonban a piacon adottak a hatékony kereskedelem feltételei, azaz nincs kárt okozó dömping, elvárható, hogy az árakat rendszeresen kiigazítják annak érdekében, hogy tükrözzék az előállítási költségek különféle összetevőinek alakulását. Erre ebben az esetben nem került sor. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak alacsonyan tartására kényszerült, hogy versenyben maradhasson a KNK-ból érkező olcsó dömpingelt behozatallal szemben, ami nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetett. Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás lenyomta az uniós piaci árakat, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árainak emelésével fedezze költségeit.
7.3.3. Az uniós gazdasági ágazat lekötött gyártása
(141)
A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálattal együttműködő termelők közül egyetlen egy volt vertikálisan integrált vállalkozás, és a lekötött termelést hozzáadott értéket tartalmazó feldolgozott termék előállítására használta fel a továbbfeldolgozó iparágban. A vizsgálat nem mutatott ki olyan termelési problémát, amely ezen termékek előállításához kapcsolódott volna. A kötött felhasználás a bázis időszakban ugyanazon a szinten maradt, és a gyártási mennyiség mintegy 7 %-át tette ki.
(142)
Mindezek alapján úgy találtuk, hogy az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználásra irányuló termelése, különösen a vizsgálati időszak alatt, nem járult hozzá pénzügyi helyzetének romlásához.
7.3.4. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(143)
Bár a kár és az okozati viszony elemzése az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán jellemző helyzetére összpontosított, az ágazat exportteljesítményét is megvizsgáltuk, mint olyan lehetséges további tényezőt, amely felelőssé tehető a megállapított károkozásért. Az elemzés kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szerény mértékben (kb. 3 %) értékesített a nem kapcsolt ügyfelek részére. Az exportértékesítés mennyiségének a 2005-ös 18 000 tonnáról a figyelembe vett időszak alatti 7 000 tonnára történő csökkenése magyarázható azzal, hogy ugyanebben az időszakban a termelés is visszaesett. Az exportár azonban magasabb volt annál, amit az Unió gazdasági ágazata számított fel ügyfeleinek az Unió piacán. Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintje és különösen az ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti nyereségességének jelentős visszaesése nem magyarázhatók az exportvolumen csökkenésével.
7.3.5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(144)
A 2005-ös év és a vizsgálati időszak között az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:
9. táblázat
Egyéb harmadik országok
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Behozatal (tonna)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Piaci részesedés
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Ár (EUR/tonna)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Forrás: Eurostat.
(145)
Az Unióba nagy szakítószilárdságú fonalat exportáló főbb harmadik országok közé Svájc, Fehéroroszország, Japán és Thaiföld tartozik. Amint az a fenti táblázatból kitűnik, az ezen országokból származó behozatal összes mennyisége az Unió fogyasztásához képest meglehetősen alacsony volt, és a figyelembe vett időszak alatt csökkent is. A vizsgálati időszakban az átlagos importárak stabilak és viszonylag magasak maradtak.
(146)
A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
7.3.6. Behozatal Koreából és Tajvanról
(147)
A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban. A behozatal adatai az alábbi 10. és 11. táblázatban láthatók:
10. táblázat
Behozatal Koreából, összesen
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Piaci részesedés
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ár (EUR/tonna)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Forrás: Eurostat.
(148)
Amint az a fenti táblázatból is látszik, a figyelembe vett időszakban a koreai behozatal mennyiségei a fogyasztási folyamatokkal megegyező módon alakultak. Az import mennyisége a vizsgálati időszakban a 2005-ös 17 542 tonnáról 24 580 tonnára nőtt. Ez a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7,9 %-hoz képest 11,9 %-os piaci részesedést eredményez. Érdemes megjegyezni, hogy a behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent.
(149)
Megjegyzésre érdemes az is, hogy míg a koreai behozatal átlagos importárai a figyelembe vett időszakban 15 %-kal csökkentek, még mindig magasabbak voltak, mint az azonos időszak KNK-ból származó behozatala.
11. táblázat
Behozatal Tajvanról, összesen
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Piaci részesedés
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ár (EUR/tonna)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Forrás: Eurostat.
(150)
A tajvani behozatal ugyanakkor a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7 343 tonnáról 8 163 tonnára, azaz 11 %-kal nőtt. A tajvani behozatal piaci részesedése a 2005-ös 3,3 %-ról 4 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban. A tajvani behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között a koreaiéhoz hasonlóan jelentősen csökkent.
(151)
A figyelembe vett időszak alatt a tajvani behozatal átlagos importárai 14 %-kal csökkentek, azonban még így is jelentősen magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó behozatal importárai.
(152)
A fentiek alapján nem lehet kizárni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatal bizonyos mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Azonban a vizsgálati időszakra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak láthatóan nem értek el olyan szintet, amely cáfolná a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
7.3.7. Egyéb uniós termelők
(153)
Az Unió piacára vonatkozó adatok elemzéséből kiderült, hogy az egyéb uniós termelők nem szereztek piaci részesedést a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat semmiféle konkrét problémát nem állapított meg az uniós termelők közötti versenyre vonatkozóan, és nem tárt fel olyan, a kereskedelmet torzító hatásokat sem, amelyek az uniós gazdasági ágazatot ért kárra magyarázatul szolgálhatnának.
(154)
A fentiek alapján az az ideiglenes következtetés született, hogy az uniós gazdasági ágazat meghatározásában nem szereplő termelők nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz.
7.4. Következtetés az okozati összefüggésekről
(155)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt a KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése. Ezenfelül megállapították, hogy a behozatalt az uniós gazdasági ágazat által hasonló termékekért az Unió piacán felszámított áraknál alacsonyabb dömpingáron bonyolították le.
(156)
A KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének és piaci részesedésének emelkedése egybeesett az Unión belüli kereslet 2005 és 2007 közötti általános növekedésével és azzal, hogy ugyanebben az időszakban negatív irányba változott az Unió piaci részesedése. Emellett 2007 és a vizsgálati időszak között - amikor csökkent a kereslet az Unió piacán - a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Megfigyelhető volt ugyanakkor egy további negatív fejlemény is az Unió piaci részesedését és gazdasági helyzetének főbb mutatóit illetően. A figyelembe vett időszakban a KNK-ból származó, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének megugrása több mint 16 %-os esést okozott az uniós gazdasági ágazat nyereségességében, ami a vizsgálati időszakban súlyos veszteségekhez vezetett.
(157)
Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, arra vetett fényt, hogy ezek a tényezők nem olyanok, hogy cáfolták volna a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
(158)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt import hátrányos hatását - azt az ideiglenes következtetést hozták, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.
8. AZ UNIÓ ÉRDEKEI
8.1. Előzetes megjegyzés
(159)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó átmeneti következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján adott esetben az intézkedések elfogadása ellentétes lenne az uniós érdekkel. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve a közösségi iparág, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján.
8.2. Az uniós gazdasági ágazat
(160)
Az uniós gazdasági ágazat az Unió különböző tagállamaiban található négy gyártóból áll, amelyek az érintett termékkel kapcsolatban közvetlenül több mint 1 300 embert foglalkoztatnak.
(161)
Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett a KNK-ból származó dömpingelt behozatal miatt. Emlékeztetünk arra, hogy a kármutatók a figyelembe vett időszak alatt negatív irányzatot mutattak. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók súlyosan érintették egyebek között a pénzforgalmat, a befektetések megtérülését és a nyereségességet. Intézkedések hiányában nagyon valószínű az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(162)
Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és piaci feltételeihez. Az ideiglenes intézkedések meghozatala várhatóan lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne gazdasági helyzetére és nyereségességére.
(163)
Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekében állna.
8.3. Importőrök
(164)
Az Unió tíz importőre kapott kérdőívet. Csak két németországi és spanyolországi importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a KNK-ból származó teljes behozatal 15,4 %-át, illetve 0,2 %-át képviselik. A vizsgálat az első importőr esetében kimutatta, hogy behozatala kizárólag a KNK-ból származott és forgalma majdnem teljes egészében az érintett termékből állt. A legrosszabb forgatókönyv esetén a 9 %-os dömpingellenes vám nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetne, és a vállalat veszteségessé válna. Úgy ítéli meg azonban, hogy az áremelkedés legalább egy részét át tudja hárítani fogyasztóira, tekintettel az egyes nagy felhasználók körében meglévő erős piaci pozícióira. Emellett más beszerzési forrásokhoz is visszatérhet, legalábbis hosszabb távon. A második importőr esetében az érintett termék teljes üzleti tevékenységéből csupán korlátozottan (0-5 %-ban) részesedik, és a javasolt intézkedések negatív kihatásai ezért valószínűleg elhanyagolhatók.
(165)
Az elérhető információk alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy bár az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna a fenti importőrök egyikére, ez az importőr a költségnövekedés legalább egy részét át tudná hárítani az ügyfeleire és/vagy más beszerzési forrásokra állhatna át. Ennélfogva az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése összességében nem gyakorolna jelentős negatív hatást az importőrökre.
8.4. Felhasználók
(166)
A nagy szakítószilárdságú fonal felhasználói nagy érdeklődést mutattak az ügy iránt. A megkeresett 68 felhasználó közül 33 teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal. Az együttműködő felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 25 %-a. Az együttműködő vállalatok az Unióban találhatók, és számos gazdasági ágazatban - így az abroncsgyártásban és gépjármű alkalmazásokban, a kötélgyártásban és más ipari alkalmazásokban is - jelen vannak.
(167)
Az átláthatóság kedvéért, és tekintettel arra, hogy az ideiglenes intézkedések kivetése különbözőképpen érinti a felhasználókat, attól függően, hogy melyik ágazatban tevékenykednek, az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatását úgy elemezték, hogy az alábbiakban leírtak szerint különálló gazdasági ágazatokba csoportosították őket.
(168)
Ami az abroncságazatban jelen lévő felhasználókat illeti, az abroncsgyártóktól négy válasz érkezett be a kérdőívre. Az abroncsgyártók által szolgáltatott adatok szerint a nagy szakítószilárdságú fonalnak az abroncs előállítási árához viszonyított költsége viszonylag korlátozott, átlagban 1 % alatt van, és az abroncsgyártó vállalkozások átlagos nyeresége mintegy 2 % körül alakult. A megállapítások szerint az együttműködő felhasználók közül egyik sem a KNK-ból hozta be a terméket. Ennélfogva, amennyiben kivetnék az ideiglenes dömpingellenes vámokat, azt kell feltételezni, hogy a KNK-ból származó behozatalra kivetett intézkedések nem fogják érinteni őket. Emellett, ha az ágazati felhasználók bármelyike a KNK-ból importálna, számos alternatív beszerzési forrás állna rendelkezésre.
(169)
A gépjárműipari ágazat felhasználói közül (főként biztonságiöv-, és légzsákgyártók) hatan válaszoltak a kérdőívre. Erre a hat vállalatra jutott a KNK-ból származó teljes nagy szakítószilárdságú fonal behozatalának 5 %-a. Összességében azt állapították meg, hogy azok a termékek, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használtak, az említett vállalatok forgalmának 4 %-át tették ki átlagban, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos nyereség 3 %-ot tett ki. Azt is megállapították továbbá, hogy a hat vállalat főként uniós gyártóktól vásárolta a nagy szakítószilárdságú fonalat, és csupán beszerzéseik 11 %-a származott a KNK-ból. Emiatt nem valószínű, hogy a KNK-ból származó behozatalra bevezetett ideiglenes intézkedések egészében jelentősen befolyásolnák a gépjárműipari ágazatot, mivel ezek a vállalatok nyereségesnek bizonyultak, és nem a KNK volt a fő beszerzési forrás.
(170)
A kötélgyártóktól három kitöltött kérdőív érkezett vissza, a vizsgálati időszakban ezekre a vállalatokra a KNK-ból behozott termékek kevesebb mint 1 %-a esett. A nagy szakítószilárdságú fonalak használata az említett vállalatok teljes forgalmának 18 %-át tette ki, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos haszonkulcs körülbelül 8 %-ot tett ki a vizsgálati időszakban. Az ezen az alapon készített becslés szerint a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámok valószínűleg csak mérsékelten csökkentik haszonkulcsukat. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a behozott mennyiség nagyobbik része (66 %) a KNK-ból, míg 20 %-a Koreából származott. Ennélfogva, amennyiben be kell vezetni az intézkedéseket, ezt az ágazatot valószínűleg nem fogja súlyosan érinteni, mivel a haszonkulcsra csak korlátozott hatásuk van, és más beszerzési források is rendelkezésre állnak.
(171)
Egyes kötélgyártók azzal érveltek, hogy miután a nagy szakítószilárdságú fonalakat túlnyomórészt más ágazatokban használják (pl. gyáripar és az autógyártás), a dömpingellenes intézkedések bevezetése következtében hiány alakulna ki a kötélgyártók által használt nagy szakítószilárdságú fonalakból, miután az unióbeli gyártók állítólag először a nagy piacokra összpontosítják figyelmüket, és a fennmaradó ágazatoknak csak akkor szállítanak, ha erre van szabad kapacitásuk. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy más beszerzési források is rendelkezésre állnak, közéjük értve az Uniós gazdasági ágazatot, Koreát, Tajvan és azok az egyéb harmadik országok, amelyeket ezek az intézkedések nem érintik. Ezért ezt az érvet elutasították.
(172)
Az ipari alkalmazások ágazatában jelenlévő felhasználóktól (tetőfedés, gépszíjgyártás, szíjgyártás és ipari szövetek gyártása) összesen tizenkilencen válaszoltak a kérdőívre. A vizsgálati időszakban ezekre a felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 19 %-a. Az ágazatról rendelkezésre álló információk alapján azoknak a vállalkozásoknak a részesedése, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használnak, a teljes tevékenység 64 %-át teszi ki, és a tevékenység keretében elért átlagnyereség 13 % volt. A dömpingellenes vámok hatására az ágazatban realizált átlagos haszonkulcs vélhetően csak igen kis mértékben fog csökkenni. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy ezek a felhasználók főként uniós előállítóktól és a KNK-tól vásároltak. Ezért a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedéseknek nem lehet jelentős mértékű negatív hatásuk erre az ágazatra, tekintve a haszonkulcsra való korlátozott hatást és az egyéb beszerzési források meglétét.
(173)
Néhány felhasználó felvetette, hogy amennyiben dömpingellenes intézkedéseket foganatosítanának, az kétféleképpen is negatívan érintené őket. Azt állították, hogy nemcsak alternatív források nem állnának rendelkezésükre, de az érintett országok az érintett termékekről a továbbfeldolgozó ipari termékekre áthelyeznék kivitelüket.
(174)
Azt az érvet illetően, hogy nem fognak rendelkezésre állni alternatív források, először azt kell megjegyezni, hogy nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket a Koreából és Tajvanról származó behozatalra. Továbbá amint azt a fenti (171) preambulumbekezdés megemlíti, más beszerzési források is rendelkezésre állnak az intézkedések által nem érintett harmadik országokból. Másodszor pedig az uniós gazdasági ágazat szállításait illetően a vizsgálat hiányosságokat mutatott ki egyes uniós gyártók szállításaiban bizonyos felhasználók részére. A vizsgálat azonban nem talált bizonyítékokat arra, hogy ezek a hiányosságok rendszeresen előfordultak volna. A fentiek alapján és különösképpen a más beszerzési források rendelkezésre állása miatt ezt az érvet elutasították.
(175)
Azt az érvet illetően, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak gyártói az érintett országokban exportjukat a továbbfeldolgozói piacra irányítanák át, meg kell jegyezni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatalra nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket. Ennélfogva, még ha a kínai exportőrök kivitelük egy részét a feldolgozói piacra irányítanák át, a Bizottság úgy gondolja, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak felhasználói meg tudják tartani versenyképességüket, mivel továbbra is képesek lesznek a nagy szakítószilárdságú fonalak az intézkedések által nem érintett más szállítóktól való beszerzésére. Ezért ezt az érvet elutasították.
(176)
A fentiek figyelembevételével, még ha egyes felhasználókra valószínűsíthetően negatív hatásúak a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedések, a különböző gazdasági ágazatok felhasználóira összességében keletkező hatások korlátozottnak ítélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedéseknek nagy valószínűség szerint nem lesz jelentős negatív hatása az érintett termékek gyártóira.
8.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(177)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint összességében nincsenek kényszerítő okok a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen.
9. NEM VETNEK KI VÁMOT
(178)
Azoknak a megállapításoknak a fényében, hogy a dömpingkülönbözet országos léptékű súlyozott átlaga a Koreából és Tajvanról származó behozatal tekintetében elhanyagolható, nem vet ki ideiglenes dömpingellenes vámot az ezekből az országokból származó behozatalra.
10. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
10.1. A kár megszüntetéséhez szükséges mérték
(179)
A dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(180)
Az intézkedések szintjének megállapítása során figyelemmel volt a megállapított dömpingkülönbözetekre és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár felszámolásához szükséges vám összegére.
(181)
A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk az uniós gazdasági ágazatnak arra, hogy termelési költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az ágazat hasonló gazdasági ágazata a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingelt behozatal hiányában realizálható nyereségnek a 2005-ös éven kell alapulnia, amely az egyetlen év volt, amelyben az uniós gazdasági ágazat nyereséget könyvelt el, és amelyben a kínai behozatal kevésbé volt jelen az Unió piacán. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a forgalom 3 %-ára rúgó haszonkulcsot olyan megfelelő minimumnak kell tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(182)
Ezen az alapon kárt nem okozó árat számítottak ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazata tekintetében. A kárt nem okozó árat úgy kaptuk meg, hogy a fenti 3 %-os haszonkulcsot hozzáadtuk az előállítási költséghez.
(183)
A szükséges árnövekedést a mintában szereplő KNK-beli exportáló termelők termékenkénti súlyozott import átlagárainak az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített termékek hátrányt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az összehasonlított típusok átlagos CIF paritású importérték százalékában fejezték ki.
10.2. Ideiglenes intézkedések
(184)
Az előzőekben kifejtettekre való tekintettel megfontolták, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a KNK-ból származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és a kárkülönbözetek alacsonyabbikának szintjén.
(185)
Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek - által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(186)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze.Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
(187)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(188)
Az alábbi dömping- és kárkülönbözeteket állapították meg:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Nincs adat
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
8,9 %
57,3 %
Összes többi vállalat
9,3 %
57,6 %
11. KÖZZÉTÉTEL
(189)
A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, kereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (kivéve: a varrócérnát) behozatalára, beleértve a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, legalább 67 decitex finomsági számú monofileket is.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
A mellékletben felsorolt vállalatok
8,9
A977
Összes többi vállalat
9,3
A999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék uniós szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. június 1-jén.