NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1081/2010
ze dne 24. listopadu 2010,
kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, pokud jde o Evropskou službu pro vnější činnost
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), stanoví rozpočtové zásady a finanční pravidla, které by měly být dodržovány ve všech legislativních aktech. Je třeba pozměnit některá ustanovení finančního nařízení, aby byly zohledněny změny zavedené Lisabonskou smlouvou a zřízení Evropské služby pro vnější činnost na základě rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (4).
(2)
Lisabonská smlouva ustavuje Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“). Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU je ESVČ útvarem sui generis a měla by být pro účely finančního nařízení považována za orgán.
(3)
Vzhledem k tomu, že by ESVČ měla být pro účely finančního nařízení považována za orgán, měla by v souvislosti s udělováním absolutoria plně podléhat postupu uvedenému v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. ESVČ by měla plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytovat veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných subjektů. Za plnění rozpočtu by měla být i nadále zodpovědná Komise v souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně provozních prostředků vynaložených vedoucími delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise. K tomu, aby mohla Komise plnit své povinnosti, by jí vedoucí delegací Unie měli poskytovat potřebné informace. Současně by měl být informován vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), který by měl také napomáhat spolupráci delegací Unie s útvary Komise. Vzhledem k tomu, že se jedná o zcela novou strukturu, je třeba uplatňovat přísná ustanovení o transparentnosti a odpovědnosti za rozpočet a finanční prostředky.
(4)
V rámci ESVČ by měl být generální ředitel pro rozpočet a správu odpovědný vysokému představiteli za správní a vnitřní rozpočtové řízení ESVČ. Generální ředitel by měl pracovat v rámci stávající struktury a řídit se stejnými správními pravidly, jaká platí pro část oddílu III rozpočtu Unie, která spadá do okruhu 5 víceletého finančního rámce.
(5)
Při zřizování ESVČ je třeba se řídit zásadami vyhlášenými Evropskou radou na jejím zasedání ve dnech 29. a 30. října 2009, zejména zásadou nákladové efektivnosti, jejímž cílem je rozpočtová neutralita.
(6)
Smlouva o fungování Evropské unie stanoví, že se delegace Komise stanou součástí ESVČ jako delegace Unie. Všechny správní a podpůrné výdaje delegací Unie, ze kterých se financují společné náklady, by měla v zájmu jejich řádné správy uskutečňovat jedna podpůrná služba. K tomu účelu by mělo finanční nařízení stanovit možnost určení podrobných ustanovení, na nichž je třeba se dohodnout s Komisí, s cílem zjednodušit vynakládání správních prostředků delegací Unie.
(7)
Je zapotřebí zajistit kontinuitu fungování delegací Unie, a zejména návaznost a účinnost v řízení vnější pomoci delegacemi. Proto by měla být Komise zmocněna, aby svými pravomocemi plnění rozpočtu v oblasti provozních výdajů dále pověřila vedoucí delegací Unie, kteří spadají pod ESVČ jako samostatný orgán.Plní-li Komise rozpočet v rámci přímého centralizovaného řízení, měla by mít rovněž možnost činit tak prostřednictvím dalšího pověření vedoucích delegací Unie. Pověřené schvalující osoby Komise by měly být nadále odpovědné za vymezení vnitřních systémů řízení a kontroly, zatímco vedoucí delegací Unie by měli být odpovědní za náležité nastavení a fungování vnitřních systémů řízení a kontroly a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci jejich delegací. Za tím účelem by měli dvakrát ročně podávat zprávu. Toto pověření lze zrušit v souladu s předpisy, jimiž se řídí Komise.
(8)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by vedoucí delegací Unie, jednají-li jako dále pověřené schvalující osoby Komise, měli uplatňovat pravidla Komise a měli by mít stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako jakákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise. Rovněž by se měli v těchto věcech obracet na Komisi jako na svůj orgán.
(9)
Účetní Komise je i nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie. Z toho důvodu je třeba vyjasnit, že odpovědnost účetního ESVČ by měla zahrnovat pouze rozpočtový oddíl ESVČ, aby se předešlo překrývání odpovědností. S výhradou přezkumu by účetní Komise měl rovněž jednat jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ.
(10)
V zájmu jednotného přístupu a rovnosti v zacházení s dále pověřenými schvalujícími osobami, které jsou zaměstnanci ESVČ, a těmi, které jsou zaměstnanci Komise, jakož i v zájmu náležitého informování Komise by měla specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí v rámci Komise být zodpovědná rovněž za řešení nesrovnalostí v rámci ESVČ v případech, kdy Komise dále pověřila prováděcími pravomocemi vedoucí delegací Unie. Nicméně v zájmu zachování vazby mezi odpovědností za finanční řízení a disciplinárním opatřením by Komise měla být oprávněna vyzvat vysokého představitele, aby zahájil řízení, pokud tato specializovaná komise odhalí nesrovnalosti týkající se pravomocí Komise, jimiž byli dále pověřeni vedoucí delegací Unie. V takovém případě by měl vysoký představitel učinit patřičné kroky v souladu se služebním řádem (5).
(11)
S výhradou přezkumu by interní auditor Komise měl rovněž jednat jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtových oddílů Komise i ESVČ.
(12)
V zájmu zajištění demokratické kontroly plnění rozpočtu Unie by vedoucí delegací Unie měli podávat prohlášení o věrohodnosti spolu se zprávou obsahující informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly ve svých delegacích a o řízení operací, kterými byli dále pověřeni. Zprávy vedoucích delegací Unie by měly být připojeny k výroční zprávě o činnosti příslušné pověřené schvalující osoby a poskytnuty rozpočtovému orgánu.
(13)
Pojem „vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku“ by měl být pro účely finančního nařízení vykládán v souladu s různými funkcemi vysokého představitele podle článku 18 Smlouvy o Evropské unii.
(14)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se mění takto:
1)
článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit.
2. Pro účely tohoto nařízení se:
-
„orgánem“ rozumějí Evropský parlament, Evropská rada a Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie a Evropský účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ);
-
Evropská centrální banka nepovažuje za orgán Unie.
3. Veškerými odkazy na „Společenství“ či na „Unii“ se podle souvislosti rozumí odkaz na Evropskou unii nebo na Evropské společenství pro atomovou energii.“;
2)
v čl. 16 druhém pododstavci se slova „zahraniční služby Komise“ nahrazují slovy „Komise a ESVČ“;
3)
v čl. 28 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát, který může mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 27 odst. 4.“;
4)
v čl. 30 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici, pokud je rozpočet plněn centralizovaným řízením a přímo jejími útvary nebo delegacemi Unie podle čl. 51 druhého pododstavce, a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytly subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení.“;
5)
v článku 31 prvním pododstavci se před slovo „Rada“ vkládají slova „Evropská rada a“ a před slovo „sestaví“ se vkládají slova „a Evropská služba pro vnější činnost“;
6)
v článku 31 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„ESVČ sestavuje odhad svých příjmů a výdajů, který před 1. červencem každého roku zasílá Komisi. Vysoký představitel povede konzultace s členy Komise odpovídajícími za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a řešení krizí, pokud jde o záležitosti, které spadají do jejich působnosti.“;
7)
v článku 33 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. V zájmu zajištění průhlednosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předloží Komise rozpočtovému orgánu v souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (6); spolu s návrhem rozpočtu pracovní dokument, v němž jsou souhrnně uvedeny:
-
veškeré správní a provozní výdaje spojené s vnější činností Unie, včetně úkolů v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky / společné bezpečnostní a obranné politiky (SZBP / SBOP), financované z rozpočtu Unie,
-
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozdělené podle výdajů jednotlivých delegací a výdajů ústředí ESVČ, a provozní výdaje rozdělené podle zeměpisných oblastí (regiony, státy), tematických oblastí a delegací a misí Unie.
V pracovním dokumentu se rovněž:
-
uvede počet pracovních míst v jednotlivých platových třídách v každé kategorii a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců povolených v mezích rozpočtových prostředků v každé delegaci Unie a v ústředí ESVČ;
-
uvede jakékoli zvýšení či snížení počtu pracovních míst podle jednotlivých platových tříd a kategorií v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předcházejícího roku;
-
uvede počet pracovních míst povolených na daný rozpočtový rok, počet míst povolených na předcházející rok a počet míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni z členských států, a zaměstnanci Rady a Komise; poskytne podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně rozpisu podle zeměpisných oblastí, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné typy zaměstnanců s odpovídajícími odhady, pokud jde o počet osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
8)
v čl. 46 odst. 1 se doplňuje nový bod, který zní:
„6.
celkové výdaje na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) jsou zapsány v jedné rozpočtové kapitole nazvané „SZBP“ se zvláštními rozpočtovými články. Tyto články pokrývají výdaje na SZBP a obsahují zvláštní rozpočtové položky, které konkretizují alespoň jednotlivé hlavní mise.“;
9)
v čl. 50 prvním pododstavci se doplňují nové věty, které znějí:
„V zájmu zjednodušení vynakládání správních prostředků delegací Unie však mohou být s Komisí dohodnuta podrobná ustanovení. Tato ustanovení nesmějí obsahovat žádnou výjimku z ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.“;
10)
v článku 51 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu, pokud jde o provozní prostředky v jejím vlastního oddílu, může Komise pověřit vedoucí delegací Unie. Současně o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, dodržují pravidla Komise pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může toto pověření zrušit v souladu se svými vlastními pravidly.
Pro účely druhého pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.“;
11)
článek 53a se nahrazuje tímto:
„Článek 53a
Plní-li Komise rozpočet centralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny buď přímo jejími útvary či delegacemi Unie v souladu s čl. 51 druhým pododstavcem, nebo nepřímo podle článků 54 až 57.“;
12)
v článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, kontrolu a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Současně o tom Komise uvědomí vysokého představitele.“;
13)
v čl. 60 odst. 7 druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
„Výroční zprávy o činnosti pověřených schvalujících osob jsou rovněž zpřístupněny rozpočtovému orgánu.“;
14)
v oddíle 2 se doplňuje nový článek, který zní:
„Článek 60a
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, spolupracují v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků úzce s Komisí s cílem zajistit zejména legalitu a správnost finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinnou ochranu finančních zájmů Unie.
K tomu účelu přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který bude mít pravděpodobně vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane taková situace nebo střet, které jsou popsány ve druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 60 odst. 6, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 66 odst. 4. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která zahrne jejich zprávy do své výroční zprávy o činnosti uvedené v čl. 60 odst. 7. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a podávají prohlášení o věrohodnosti podle čl. 66 odst. 3a. Tyto zprávy jsou připojeny k výroční zprávě o činnosti pověřené schvalující osoby a jsou zpřístupněny rozpočtovému orgánu, přičemž je případně zohledněna jejich důvěrná povaha.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytují veškeré nezbytné dodatečné informace. V rámci této spolupráce mohou být vyzváni, aby se zúčastnili zasedání příslušných subjektů a byli nápomocni příslušným pověřeným schvalujícím osobám.
4. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, vyhoví jakékoli žádosti pověřené schvalující osoby Komise, ať už se jedná o žádost samotné Komise, nebo žádost Evropského parlamentu v rámci postupu udělování absolutoria.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu přenesení pravomocí nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie.“;
15)
v čl. 61 odst. 1 se za písmeno f) doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Účetní ESVČ odpovídá pouze za rozpočtový oddíl ESVČ, který ESVČ plní. Účetní Komise je nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise rovněž jedná jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
16)
článek 66 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„3a. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie jsou odpovědní za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci delegace Unie pod jejich vedením. Dříve než se ujmou funkcí, musí absolvovat zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu v souladu s článkem 50 prováděcích pravidel.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu o plnění povinností, za něž jsou odpovědní podle prvního pododstavce tohoto odstavce, v souladu s čl. 60a odst. 3.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a jejich výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat vlastní prohlášení o věrohodnosti podle čl. 60 odst. 7.“,
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, je k rozhodování o případech, na něž se odkazuje v odstavci 4 tohoto článku, příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle téhož odstavce.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají pravomocí, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o kázeňských opatřeních nebo o platbě odškodnění dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vymáhání odpovědnosti podle článku 22 služebního řádu u dočasných zaměstnanců, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.“;
17)
v článku 85 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie, pokud jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, s ohledem na finanční řízení, kterým byli dále pověřeni, do ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise rovněž jedná jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
18)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 147a
ESVČ důsledně dodržuje postupy, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytuje veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.“
19)
v článku 163 se první věta nahrazuje tímto:
„Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny buď centralizovaným řízením Komisí podle článku 53a, sdíleným řízením, decentralizovaným řízením jednou nebo více přijímajícími třetími zeměmi, nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi v souladu s příslušnými ustanoveními článků 53 až 57.“;
20)
v článku 165 se první věta nahrazuje tímto:
„Provádění akcí přijímajícími třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podléhá kontrole ze strany Komise a delegací Unie podle čl. 51 druhého pododstavce.“;
21)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 186a
Čl. 61 odst. 1 třetí pododstavec a čl. 85 třetí pododstavec budou v roce 2013 přezkoumány s ohledem na zvláštní povahu ESVČ a zejména delegací Unie, případně s ohledem na odpovídající kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1081/2010/EU, EURATOMRENDELETE
(2010. november 24.)
az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) meghatározza azokat a költségvetési alapelveket és pénzügyi szabályokat, amelyeket valamennyi jogalkotási aktusban tiszteletben kell tartani. A költségvetési rendelet egyes rendelkezéseit a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosítások és az Európai Külügyi Szolgálatnak az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (4) szerinti létrehozása figyelembevétele érdekében módosítani szükséges.
(2)
A Lisszaboni Szerződés létrehozza az Európai Külügyi Szolgálatot (a továbbiakban: EKSZ). A 2010/427/EU tanácsi határozat szerint az EKSZ egyedülálló jellegű szolgálat, amelyet a költségvetési rendelet alkalmazásában intézményként kell kezelni.
(3)
A mentesítéssel összefüggésben, mivel az EKSZ-t a költségvetési rendelet alkalmazásában intézményként kell kezelni, az EKSZ teljes egészében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145-147. cikkében előírt eljárások hatálya alá tartozik. Az EKSZ teljes mértékben együttműködik a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben rendelkezésükre bocsát minden további szükséges információt, többek között az érintett testületek ülésein való részvétel révén. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkével összhangban továbbra is a Bizottság felel a költségvetés végrehajtásáért, ideértve azokat az operatív előirányzatokat is, amelyeket a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró uniós küldöttségvezetők hajtanak végre. Annak érdekében, hogy a Bizottság elláthassa feladatait, az uniós küldöttségvezetőknek be kell nyújtaniuk a szükséges információkat. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: a főképviselő) ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell, és elő kell segítenie az uniós küldöttségek és a bizottsági szervezeti egységek közötti együttműködést. Tekintettel e struktúra újszerűségére, jól kidolgozott intézkedéseket kell alkalmazni az átláthatóság, valamint a költségvetési és pénzügyi elszámoltathatóság érdekében.
(4)
Az EKSZ-en belül az EKSZ igazgatása és belső költségvetésének végrehajtása a főképviselőnek beszámolni tartozó költségvetési és igazgatási főigazgató feladata. A főigazgató a meglévő keretek között eljárva követi az EU költségvetése III. szakaszának azon részére alkalmazandó igazgatási szabályokat, amely a többéves pénzügyi keret 5. fejezete alá tartozik.
(5)
Az Európai Tanács 2009. október 29-30-i ülésén meghatározott elvek alapján az EKSZ létrehozására vonatkozó vezérelvnek különösen a költségvetési semlegességet célzó költséghatékonyságnak kell lennie.
(6)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés előírja, hogy a bizottsági küldöttségek uniós küldöttségekként az EKSZ részévé válnak. Hatékony igazgatásuk érdekében a küldöttségek közös költségeit finanszírozó igazgatási és támogatási kiadásokat egyetlen támogató szolgálatnak kell végrehajtania. Ezért a költségvetési rendeletnek - a Bizottsággal egyeztetendő - részletes intézkedések lehetőségét kell előírnia annak érdekében, hogy elősegítse az uniós küldöttségek igazgatási előirányzatainak végrehajtását.
(7)
Szükséges biztosítani az uniós küldöttségek működésének folytonosságát, és különösen a külső segély küldöttségek általi igazgatásának folytonosságát és hatékonyságát. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy átruházza az operatív kiadások költségvetési végrehajtásával kapcsolatos jogköröket az EKSZ-hez mint különálló intézményhez tartozó uniós küldöttségvezetőkre. Továbbá, amennyiben a Bizottság a költségvetést közvetlen centralizált irányítással hajtja végre, lehetővé kell tenni számára, hogy ezt az uniós küldöttségvezetőknek történő átruházott felhatalmazás révén is megtegye. A belső igazgatási és kontrollrendszerek meghatározásáért továbbra is a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének kell felelnie, míg a belső igazgatási és kontrollrendszerek megfelelő kialakításáért és működtetéséért, valamint a források és a küldöttségeiken belüli műveletek igazgatásáért az uniós küldöttségvezetőknek kell felelniük. Ezzel kapcsolatban évente kétszer kell jelentést tenniük. Az ilyen felhatalmazások a Bizottságra alkalmazandó szabályokkal összhangban vonhatók vissza.
(8)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének való megfelelés érdekében az uniós küldöttségvezetőknek - a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljárva - alkalmazniuk kell a bizottsági szabályokat, valamint ugyanazok a feladatok, kötelezettségek és elszámoltathatóság vonatkoznak rájuk, mint a Bizottság összes többi, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjére. E célok érdekében a Bizottságot saját intézményüknek kell tekinteniük.
(9)
A költségvetés teljes bizottsági szakaszáért - ideértve az uniós küldöttségvezetőknek továbbadott előirányzatokhoz kapcsolódó számviteli műveleteket is - továbbra is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felel. Ezért pontosítani kell, hogy a feladatok bármilyen átfedésének elkerülése érdekében az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjének feladatai kizárólag a költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszát érintik. A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának végrehajtása tekintetében az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjeként is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője jár el, ami felülvizsgálat tárgyát képezheti.
(10)
Az EKSZ, illetve a Bizottság alkalmazásában álló, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők közötti koherencia és egyenlő bánásmód, valamint a Bizottság megfelelő tájékoztatásának biztosítása érdekében a Bizottság pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testületének az EKSZ-en belüli szabálytalanságok kezeléséért is felelősnek kell lennie, amennyiben a Bizottság végrehajtási jogköröket ruház át az uniós küldöttségvezetőkre. Mindazonáltal a pénzgazdálkodási kötelezettség és a fegyelmi eljárás közötti kapcsolat fenntartása érdekében a Bizottság eljárások megindítására kérheti fel a főképviselőt, amennyiben a testület az uniós küldöttségvezetőkre átruházott bizottsági hatásköröket érintő szabálytalanságokat talál. Ilyen esetben a főképviselőnek a személyzeti szabályzattal (5) összhangban meg kell tennie a szükséges intézkedéseket.
(11)
A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszainak végrehajtása tekintetében az EKSZ belső ellenőreként is a Bizottság belső ellenőre jár el, ami felülvizsgálat tárgyát képezheti.
(12)
Annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós költségvetés végrehajtásának demokratikus ellenőrzését, az uniós küldöttségvezetőknek a küldöttségen belül kialakított belső igazgatási és ellenőrzési rendszerekre, valamint a rájuk átruházott műveletek igazgatására vonatkozó információkat tartalmazó jelentéssel együtt megbízhatósági nyilatkozatot kell benyújtaniuk. Az uniós küldöttségek vezetőinek jelentéseit a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult illetékes tisztviselő éves tevékenységi jelentéséhez kell csatolni, és a költségvetési hatóság rendelkezésére kell bocsátani.
(13)
A költségvetési rendelet alkalmazásában az „Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője” kifejezést az Európai Unióról szóló szerződés 18. cikkében a főképviselő számára meghatározott különböző feladatkörökkel összhangban kell értelmezni.
(14)
Ezért az 1605/2002/EK, Euratom rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„1. cikk
(1) E rendelet meghatározza az Európai Unió általános költségvetésének (»a költségvetés«) megállapítására és végrehajtására, valamint az elszámolások bemutatására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.
(2) E rendelet alkalmazásában:
-
»intézmény« alatt az Európai Parlament, az Európai Tanács és a Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Unió Bírósága és az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az Európai Ombudsman, az Európai Adatvédelmi Biztos és az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) értendő;
-
az Európai Központi Bank nem tekintendő uniós intézménynek.
(3) »A Közösségekre«, illetve »az Unióra« történő valamennyi hivatkozást az Európai Unióra és az Európai Atomenergia-közösségre történő hivatkozásként kell érteni a szövegkörnyezettől függően.”
2.
A 16. cikk második bekezdésében „a Bizottság Külszolgálatának” szöveg helyébe „a Bizottságnak és az EKSZ-nek” szöveg lép.
3.
A 28. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Bármely, a jogalkotó hatóságnak a Bizottság, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) vagy a tagállamok által benyújtott olyan javaslathoz vagy kezdeményezéshez, amely hatással van a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, pénzügyi kimutatást és a 27. cikk (4) bekezdésében előírt értékelést kell mellékelni.”.
4.
A 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja a költségvetésből származó pénzeszközök kedvezményezettjeire vonatkozóan általa birtokolt információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása centralizált alapon közvetlenül a Bizottság osztályai által vagy az 51. cikk második bekezdésének megfelelően az Unió küldöttségei által történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott.”
5.
A 31. cikk első bekezdésében a szöveg „a Tanács” kifejezés előtt „az Európai Tanács és” kifejezéssel, és a „megtervezik a bevételeiket” kifejezés előtt az „és az Európai Külügyi Szolgálat” kifejezéssel egészül ki.
6.
A 31. cikk az (1) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:
„Az EKSZ megtervezi bevételeire és kiadásaira vonatkozó becsléseket, amelyeket minden év július 1-jéig megküld a Bizottságnak. A főképviselő konzultál a fejlesztési politikáért felelős biztossal, a szomszédsági politikáért felelős biztossal, valamint a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztossal a hatáskörükbe tartozó ügyekről.”
7.
A 33. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (6) 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban és az Unió külső fellépéseire szánt költségvetés átláthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság a költségvetési tervezetével együtt egy olyan munkadokumentumot is továbbít a költségvetési hatóságnak, amely összesített formában tartalmazza:
-
az Unió külső fellépéseivel kapcsolatos, az Unió költségvetéséből finanszírozott valamennyi működési és igazgatási kiadást, beleértve a közös kül- és biztonságpolitikával / közös biztonság- és védelempolitikával (KKBP/KVBP) kapcsolatos feladatokat is;
-
az EKSZ előző évi összes igazgatási kiadását a küldöttségek kiadásai szerint és az EKSZ központi igazgatásának kiadásai szerint lebontva, valamint a működési költségek kimutatását földrajzi területenként és tematikus lebontásban küldöttségek és kiküldetés szerint.
A munkadokumentum emellett:
-
minden besorolási kategória minden fokozata esetében részletezi az Unió egyes küldöttségeiben és az EKSZ központi igazgatásában található álláshelyek számát, valamint az állandó és ideiglenes álláshelyek számát, beleértve a költségvetési előirányzatok keretei között engedélyezett szerződéses és helyi alkalmazottakat is;
-
a besorolási fokozatok és kategóriák szerint kimutatja az alkalmazottak számának bármilyen, az előző évhez viszonyított növekedését vagy csökkenését az EKSZ központi igazgatásában és az Unió küldöttségeinek összességében;
-
kimutatja a pénzügyi évre engedélyezett álláshelyek száma mellett az előző évre engedélyezett álláshelyek számát is, valamint a tagállamokból, a Tanácstól és a Bizottságtól kirendelt diplomaták által betöltött álláshelyek számát; a költségvetés-tervezet bemutatásakor részletesen ismerteti az Unió küldöttségeiben dolgozó személyzetet földrajzi területenkénti, országonkénti és kiküldetés szerinti bontásban, megkülönböztetve a létszámtervben szereplő álláshelyeket, a szerződéses alkalmazottakat, a helyi alkalmazottakat és a kirendelt nemzeti szakértőket, valamint a költségvetés-tervezetben e más típusú személyzet számára kért előirányzatokat az ezen előirányzatok keretén belül alkalmazható teljes munkaidős, egyenértékű személyzetre vonatkozó megfelelő becslésekkel.
8.
a 46. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:
„(6)
a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) kiadásainak teljes összegét egyetlen, KKBP elnevezésű, külön költségvetési tételeket tartalmazó költségvetési alcímben kell szerepeltetni. E cikkek a KKBP kiadásait fedezik, és legalább az egyes nagyobb kiküldetésekre vonatkozóan külön költségvetési sorokat tartalmaznak.”
9.
Az 50. cikk első bekezdése a következő mondatokkal egészül ki:
„A Bizottsággal azonban részletes intézkedésekről lehet megállapodni annak érdekében, hogy elősegítsék az uniós küldöttségek igazgatási előirányzatainak végrehajtását. Ezeknek az intézkedéseknek semmiben nem szabad eltérniük a költségvetési rendelet rendelkezéseitől és végrehajtási szabályaitól.”
10.
Az 51. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
„A Bizottság azonban a saját szakaszának működési előirányzatait érintő költségvetési végrehajtási hatásköreit átruházhatja az uniós küldöttségvezetőkre. Erről egyidejűleg értesíti a főképviselőt is. Amennyiben az uniós küldöttségvezetők a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként járnak el, a költségvetés végrehajtására vonatkozó bizottsági szabályokat alkalmazzák, valamint ugyanazok a feladatok, kötelezettségek és elszámoltathatóság vonatkozik rájuk, mint a Bizottság összes többi, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjére.
A Bizottság e felhatalmazást a saját szabályaival összhangban visszavonhatja.
A második bekezdés alkalmazásában a főképviselő meghozza az uniós küldöttségek és a bizottsági szervezeti egységek közötti együttműködéséhez szükséges intézkedéseket.”
11.
Az 53a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„53a. cikk
Amennyiben a Bizottság centralizált alapon hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat vagy közvetlenül, szervezeti egységei, illetve uniós küldöttségek által az 51. cikk második bekezdésével összhangban, vagy közvetetten, az 54-57. cikk rendelkezéseivel összhangban teljesíti.”.
12.
A 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(5) Amennyiben az 51. cikk második bekezdésének megfelelően az uniós küldöttségvezetők átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, úgy a Bizottság mint az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők feladatainak és felelősségi körének meghatározásáért, gyakorlásáért, ellenőrzéséért és értékeléséért felelős intézmény hatáskörébe tartoznak. A Bizottság erről egyidejűleg értesíti a főképviselőt is.”
13.
A 60. cikk (7) bekezdése második albekezdésének vége a következő mondattal egészül ki:
„A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők éves tevékenységi jelentését szintén a költségvetési hatóság rendelkezésére kell bocsátani.”
14.
A 2. szakasz a következő cikkel egészül ki:
„60a. cikk
(1) Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források igazgatása során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.
Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy a költségvetés végrehajtásának vonatkozásában megelőzzenek minden, a Bizottság rájuk átruházott felelősségét esetlegesen veszélyeztető helyzetet, valamint minden olyan prioritásellentétet, amely hatással lehet a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.
Amennyiben a második albekezdésben említett jellegű helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottság és az EKSZ illetékes főigazgatóit. Az említett főigazgatók megteszik a megfelelő lépéseket a helyzet orvoslására.
(2) Amennyiben uniós küldöttségvezetők a 60. cikk (6) bekezdésében említett helyzetbe kerülnek, a 66. cikk (4) bekezdése szerint létrehozott, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testülethez fordulnak az üggyel. Bármely, az Unió érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén tájékoztatják az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságokat és szerveket.
(3) Az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők jelentést tesznek felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjüknek, hogy ez utóbbi belefoglalhassa jelentésüket a 60. cikk (7) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentésébe. A küldöttségvezetők jelentései információkat tartalmaznak a küldöttségükön belül létrehozott belső igazgatási és kontrollrendszerek hatékonyságáról és eredményességéről, valamint a rájuk átruházott műveletek igazgatásáról, valamint kiterjednek a 66. cikk (3a) bekezdése szerinti megbízhatósági nyilatkozatra. E jelentéseket a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentéséhez kell csatolni, és a költségvetési hatóság rendelkezésére kell bocsátani, adott esetben figyelembe véve bizalmas jellegüket.
Az uniós küldöttségvezetők teljes mértékben együttműködnek a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben rendelkezésükre bocsátanak minden további szükséges információt. Ezzel összefüggésben felkérhetők az érintett testületek ülésein való részvételre és a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult illetékes tisztviselőnek való segítségnyújtásra.
(4) Az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének saját kérésére, illetve a mentesítéssel összefüggésben az Európai Parlament bármely kérésére válaszolnak.
(5) A Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkével összhangban biztosítja, hogy a hatáskörök átruházása ne sértse a mentesítési eljárást.”
15.
A 61. cikk (1) bekezdése az f) pont után a következő albekezdésekkel egészül ki:
„Az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjének feladatai kizárólag a költségvetés EKSZ által végrehajtott, EKSZ-re vonatkozó szakaszát érintik. A költségvetés teljes bizottsági szakaszáért - ideértve az uniós küldöttségvezetőknek továbbadott előirányzatokhoz kapcsolódó számviteli műveleteket is - továbbra is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felel.
A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának végrehajtása tekintetében az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjeként is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője jár el, a 186a. cikkre figyelemmel.”
16.
A 66. cikk a következőképpen módosul:
a)
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Az uniós küldöttségvezetők számára történő átruházás esetén a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a létrehozandó belső igazgatási és kontrollrendszerek meghatározásáért, valamint e rendszerek hatékonyságáért és eredményességéért. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő utasításainak megfelelően az uniós küldöttségvezetők felelnek e rendszerek megfelelő kialakításáért és működtetéséért, valamint a felelősségük alá tartozó források és az uniós küldöttségen végrehajtott műveletek igazgatásáért. A végrehajtási szabályok 50. cikkével összhangban hivatalba lépésük előtt specifikus képzéseken kell részt venniük az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladataival és kötelezettségeivel, valamint a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban.
Az uniós küldöttségvezetők az e bekezdés első albekezdése szerinti feladatokról a 60a. cikk (3) bekezdésének megfelelően tesznek jelentést.
Az uniós küldöttségvezetők minden évben megbízhatósági nyilatkozatot nyújtanak be a küldöttségen kialakított belső igazgatási és kontrollrendszerekről, valamint a rájuk átruházott műveletek igazgatásáról, és azok eredményéről a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője számára annak érdekében, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő elkészíthesse a 60. cikk (7) bekezdésében előírt saját megbízhatósági nyilatkozatát.”
b)
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(5) Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, az e bekezdésben említett esetek vonatkozásában a Bizottság által az e cikk (4) bekezdése szerint létrehozott, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület rendelkezik hatáskörrel.
Ha a testület rendszerbeli problémákat észlel, úgy ajánlásokat tartalmazó jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, a főképviselőnek, valamint a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének, feltéve hogy utóbbi nem az érintett személy, továbbá a belső ellenőrnek.
A testület véleménye alapján a Bizottság felkérheti a főképviselőt, hogy kinevező hatóságként eljárva kezdeményezzen eljárást a fegyelmi vagy anyagi felelősség megállapítására az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők ellen, amennyiben a szabálytalanságok a rájuk átruházott bizottsági hatásköröket érintik. Ilyen esetben a főképviselő a személyzeti szabályzattal összhangban, a Bizottság ajánlásának megfelelően megteszi a szükséges lépéseket a fegyelmi eljárásra és/vagy a kártérítés megfizettetésére vonatkozó határozatok végrehajtása érdekében.
A tagállamok teljes mértékben támogatják az Uniót az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikke e) pontjának hatálya alá tartozó ideiglenes alkalmazottak által a személyzeti szabályzat 22. cikke értelmében okozott károk esetén történő felelősségre vonásban.”
17.
A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
„Az EKSZ belső ellenőrzésének alkalmazásában az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők a rájuk átruházott pénzgazdálkodás vonatkozásában a Bizottság belső ellenőrének ellenőrzési hatásköre alá tartoznak.
A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának végrehajtása tekintetében az EKSZ belső ellenőreként is a Bizottság belső ellenőre jár el, a 186a. cikkben foglalt rendelkezésekre figyelemmel.”
18.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„147a. cikk
Az EKSZ teljes egészében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkében, valamint az e rendelet 145-147. cikkében előírt eljárások hatálya alá tartozik. Az EKSZ teljes mértékben együttműködik a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben rendelkezésükre bocsát minden további szükséges információt, többek között az érintett testületek ülésein való részvétel révén.”
19.
A 163. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:
„Az e címben említett fellépések a Bizottság által centralizált alapon az 53a. cikk szerint, megosztott igazgatással, decentralizált alapon a kedvezményezett harmadik ország vagy országok által, vagy nemzetközi szervezetekkel közösen hajthatók végre, az 53-57. cikk vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.”.
20.
A 165. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:
„A fellépések kedvezményezett harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek általi végrehajtása az 51. cikk második bekezdésével összhangban a Bizottság és az uniós küldöttségek részletes vizsgálatának tárgya.”
21.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„186a. cikk
A 61. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdését, valamint a 85. cikk harmadik bekezdését 2013-ben felülvizsgálják, az EKSZ, illetve az uniós küldöttségek különleges jellegének, továbbá adott esetben az EKSZ megfelelő pénzügyi igazgatási képességének kellő figyelembevételével.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. november 24-én.