PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1389/2011
ze dne 19. prosince 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % (3) na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“).
(2)
Nařízením (ES) č. 855/2010 (4) snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %.
2. Žádost o přezkum
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 6. července 2010 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala Evropská rada pro chemický průmysl („CEFIC“) jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii (dále jen „žadatelé“).
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. října 2010 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(6)
Období přezkumného šetření probíhalo od 1. července 2009 do 30. června 2010. Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení aspektů újmy je analyzována za období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného řízení (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Zúčastněným stranám Komise též umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení přezkumu předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(11)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, žádný z nich při šetření nespolupracoval.
(12)
Pokud jde o dovozce, několik společností se v počátku přihlásilo, v pozdější fázi však od spolupráce ustoupily.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi byly obdrženy od tří známých výrobců v Unii a od dvou uživatelů.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce byly provedeny v prostorách dvou hlavních výrobců v Unii:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španělsko
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, který je předmětem přezkumu, je kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty (dále jen „TCCA“), dle mezinárodního nechráněného názvu (INN) též nazývaná „symklosen“, v současné době kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z ČLR.
(16)
TCCA je chemický produkt používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chloru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), všechny jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek, který je vyráběn a prodáván vyvážejícími výrobci na trh Unie, má obdobné fyzikální a chemické vlastnosti a použití jako výrobek vyráběný výrobci v Unii a prodávaný na trhu Unie a výrobcem ve srovnatelné zemi jak na domácím trhu, tak na vývozních trzích. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
(19)
Jak bylo vysvětleno výše, žádný z 30 známých vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni, se během výběru vzorku ani v průběhu šetření nepřihlásil.
(20)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracoval, závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu jsou založeny na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu, žádosti o přezkum a oficiálních vývozních statistikách ČLR.
(21)
Kromě toho byly ke stanovení běžné hodnoty použity údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem ve srovnatelné zemi, Japonsku.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Evropské unie, nebo v případě, že tuto cenu není možné stanovit, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(23)
Komise oznámila ve svém oznámení o zahájení přezkumu, že vzhledem k tomu, že Japonsko bylo použito v předchozím šetření jakožto vhodná země s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR, počítá s jeho použitím za tímto účelem i v tomto případě. V průběhu tohoto přezkumného šetření byli za účelem spolupráce kontaktováni též výrobci v dalších zemích s tržní ekonomikou, konkrétně v USA a na Tchaj-wanu. Spolupráce však byla navázána pouze s jedním vyvážejícím výrobcem v Japonsku.
(24)
To vedlo k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí. V tomto ohledu nebyly od zúčastněných stran vzneseny žádné připomínky nebo námitky týkající se vhodnosti této země.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu v Japonsku za obdobné výrobky, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku bylo nejprve stanoveno, zda jeho celkový prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byl reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Japonsku během období přezkumného šetření byl shledán reprezentativním.
(27)
Následně bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(28)
Vzhledem k tomu, že byl prodej na domácím trhu ve všech případech považován za ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě skutečné vážené průměrné ceny na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
2.3 Vývozní cena
(29)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR byla vývozní cena stanovena na základě údajů Eurostatu.
2.4 Srovnání
(30)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel se formou úprav řádně zohlednily rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění.
2.5 Dumpingové rozpětí
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Na základě výše popsané metodiky činí zjištěné dumpingové rozpětí 75 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(32)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(33)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita čínských vyvážejících výrobců, atraktivita trhu Unie pro vyvážející výrobce ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
3.2 Volná kapacita vyvážejících výrobců ČLR
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobní kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(35)
Podle žádosti o přezkum zůstávalo využití výrobních kapacit v ČLR během posuzovaného období nízké se sazbami nižšími než 40 %. Vzhledem k ohromné výrobní kapacitě a nízké domácí poptávce se zdá, že je v ČLR k dispozici více než 180 000 tun volné kapacity, která by mohla být exportována. V porovnání s tím činila spotřeba Unie v období přezkumného šetření přibližně 44 000 tun.
3.3 Atraktivita trhu Unie
(36)
Atraktivita trhu Unie může být prokázána skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR do Unie. Ačkoli během období 2007-2009 byl objem dovozu v porovnání s obdobím původního šetření vedoucího k uložení opatření nižší, objem dovozu během období přezkumného šetření tuto úroveň překročil a dosáhl 22 696 tun.
(37)
Navzdory zvýšení průměrné dovozní ceny během posuzovaného období zůstaly ceny trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(38)
Skutečnost, že se dovoz ČLR v průběhu posuzovaného období zvýšil na úroveň, která byla vyšší než během původního období šetření ukazuje, že zájem ČLR o trh Unie přetrvává.
3.4 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Vývozní statistiky ČLR byly analyzovány s ohledem na objem a ceny vývozu ČLR do jiných třetích zemí. Podle těchto statistik představoval v roce 2010 trh Unie 24 % celkového vývozu z ČLR. Vývozní ceny na úrovni FOB pro EU byly mírně vyšší než vývozní ceny pro zbytek světa. Z důvodu neexistující spolupráce a chybějících údajů v žádosti o přezkum týkajících se vývozu do jiných třetích zemí nemohlo být na úrovni CIF provedeno porovnání těchto cen s průměrnou cenou výrobků vyrobených v Unii. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že vývozní ceny do třetích zemí jsou v průměru nižší než vývozní ceny do Unie, lze usuzovat, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní a že vývoz se pravděpodobně bude zvyšovat, pokud nebudou přijata náležitá opatření.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávajícím volným kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie, která je zřejmá ze srovnání mezi vývozními cenami do EU a do třetích zemí, je skutečně pravděpodobné, že objem dumpingového vývozu z ČLR do Unie by se zásadně zvýšil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(41)
Dotčený výrobek je v Unii vyráběn třemi společnostmi. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“).
2. Předběžná poznámka
(42)
Údaje byly získány ze statistických údajů Eurostatu, žádosti o přezkum, odpovědí v dotazníku a informací shromážděných během kontrolních návštěv.
(43)
Hospodářské ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti se vztahují na údaje poskytnuté od těchto tří výrobců v Unii. Všechny ostatní ukazatele se vztahují na údaje předložené žadateli pouze v důsledku omezené spolupráce jednoho z výrobců v Unii, který v tomto přezkumu žadatelem nebyl. Vzhledem k tomu, že žadatelé představují přibližně 90 % produkce Unie v období přezkumného šetření, byly jejich údaje považovány pro výrobní odvětví Unie za reprezentativní pro účely tohoto přezkumu. Pouze údaje získané od žadatelů byly ověřeny na místě.
(44)
Údaje týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie i spotřeby v Unii mohou být poskytnuty pouze v indexované podobě, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení. Důvodem je fakt, že tyto hospodářské ukazatele se týkají pouze dvou výrobců nebo v některých případech tří výrobců, přičemž ale jeden z nich vykonává v odvětví pouze okrajovou činnost.
(45)
V červnu 2009 jeden z žadatelů uzavřel jeden ze svých dvou závodů, zastavil k tomuto datu výrobu a propustil všechny zaměstnance. Výroba byla nejdříve v daném závodu pozastavena na několik měsíců a následně byl závod s konečnou platností uzavřen v lednu 2010. Tato skutečnost měla určitý dopad na některé ukazatele, jako jsou např. spotřeba, objem výroby a produktivita, jak je vysvětleno dále v bodech (47) a (62).
3. Spotřeba na trhu Unie
(46)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje tří výše zmíněných výrobců na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(47)
Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba TCCA v Unii snížila o 19 %, v období přezkumného šetření však opět vzrostla na úroveň o více než 6 % vyšší oproti úrovni v roce 2007. V případě let 2008 a 2009 lze tento trend vysvětlit kombinovanými účinky nižší poptávky z důvodu celosvětové hospodářské krize a omezené nabídky v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění). Vyšší úroveň spotřeby v Unii dosažená v období přezkumného šetření souvisí především se zotavením z finanční krize a nárůstem dovozu z ČLR.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(48)
Objem a tržní podíl dumpingového dovozu z ČLR se vyvíjely tak, jak je uvedeno níže. Vzhledem k tomu, že žádný z vývozců/výrobců v ČLR při tomto přezkumu nespolupracoval, následující množství a podíly na trhu jsou založeny na dovozových statistikách Eurostatu.
(49)
V letech 2008 a 2009 se dovezené množství TCCA z ČLR mírně snížilo. Po tomto poklesu dovozu následovalo výrazné zvýšení v průběhu období přezkumného šetření (více než 35 % ve srovnání s rokem 2009). Zároveň docházelo během období přezkumného šetření k soustavnému zvyšování podílu dovozu ČLR na trhu.
Tabulka 2
Objem a tržní podíl dovozu z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu v tunách
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Podíl na trhu (rozpětí)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Vývoj cen dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a cenové podbízení
5.1 Vývoj cen
(50)
Ceny dovozu z ČLR ukázaly trvalý nárůst o 11,3 %. Tento trend na jednu stranu sleduje vývoj cen hlavní složky použité suroviny, které začaly výrazně růst v roce 2009 a během období přezkumného šetření, na druhou stranu může do určité míry odrážet rozdíly v sortimentu výrobků (7).
Tabulka 3
Jednotková cena ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
EUR/tuna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2 Cenové podbízení
(51)
Během celého období byly ceny dovozu ČLR trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při svém výpočtu z průměrné vývozní ceny CIF z ČLR získané z Eurostatu. Tyto ceny dotčeného výrobku byly porovnány s váženou průměrnou cenou výrobního odvětví Unie upravenou na úroveň cen ze závodu. Srovnání ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie o více než 10 % bez zohlednění platného antidumpingového cla.
6. Dovoz z ostatních zemí
(52)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období. Příslušné údaje vycházejí z údajů Eurostatu:
Tabulka 4
Dovoz z jiných zemí (objem a podíl na trhu)
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
501
239
296
378
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (rozpětí)
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
(53)
Pokud jde o objem a podíl na trhu, dovoz z jiných třetích zemí byl v posuzovaném období zanedbatelný. Dovoz z USA, tedy další země, která byla předmětem antidumpingových opatření, byl během posuzovaného období zcela pozastaven.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Unie.
7.1 Výroba
(55)
Od roku 2009 byl zaznamenán výrazný pokles výroby způsobený zejména globální hospodářskou krizí a uzavřením jednoho výrobního provozu v červnu 2009, kdy k tomuto datu došlo k úplnému zastavení výroby v tomto závodu (viz (45). bod odůvodnění výše).
Tabulka 5
Produkce v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu výroby v Unii (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2 Kapacita a využití kapacity
(56)
Stejný vývoj jako pro výrobu byl v posuzovaném období zaznamenán i pro výrobní kapacitu. Využití kapacity bylo však během období přezkumného šetření kladně ovlivněno určitým zlepšením procesů.
(57)
Vzhledem k uzavření jednoho závodu v Unii v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění výše) se shromážděné údaje v období přezkumného šetření vztahují pouze na kapacitu zbývajících závodů.
Tabulka 6
Výrobní kapacita v Unii a její využití
2007
2008
2009
OPŠ
Index výrobní kapacity
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Index využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3 Stav zásob
(58)
Tento ukazatel byl založen na informacích poskytnutých žadateli z důvodů uvedených v (54). bodě odůvodnění výše. Šetření v prostorách společnosti odhalila některé sezónní vlivy na spotřebu TCCA, a sice že dotčený výrobek se používá především v létě. To má dopad na změnu úrovně zásob v průběhu roku. Zásoby jsou největší v zimním období, zatímco v letním období jsou výrazně nižší. Vzhledem k tomu, že v letech 2007-2009 představují číselné údaje úroveň zásob ke dni 31. prosince daného roku, zatímco údaje v období přezkumného šetření ukazují úroveň zásob ke dni 30. června 2010, což je období s nejvyšším využitím zásob v průběhu roku, neumožňuje tento ukazatel řádné srovnání mezi obdobím přezkumného šetření a zbytkem posuzovaného období a není tudíž považován za relevantní pro posouzení újmy.
7.4 Objem prodeje
(59)
Objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Unie byl nepříznivě ovlivněn hospodářskou krizí. Nárůst během období přezkumného šetření lze vysvětlit především zvýšením spotřeby v Unii v důsledku zotavení z recese po hospodářské krizi.
Tabulka 7
Prodej
2007
2008
2009
OPŠ
Objem
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5 Podíl na trhu
(60)
Výrobní odvětví Unie nebylo během posuzovaného období schopno získat zpět svůj podíl na trhu, který se v posuzovaném období značně snížil.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie (rozpětí)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6 Zaměstnanost a mzdy
(61)
Zaměstnanost v daném odvětví v EU během posuzovaného období klesla, zejména v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů (viz (45). bod odůvodnění výše). Následkem toho se snížily i náklady na mzdy na úrovni výrobního odvětví Unie. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance zůstala relativně stabilní po celé posuzované období.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanci
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Mzda na zaměstnance
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7 Produktivita
(62)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon jednoho zaměstnance za rok, měla v posuzovaném období záporný vývoj s prudkým poklesem o přibližně 20 % v roce 2009. Důvodem byla reorganizace související s uzavřením výrobních zařízení, což v roce 2009 zastavilo výrobu na 6 měsíců předtím, než došlo k uzavření závodu v lednu 2010 (viz (45). bod odůvodnění výše). Produktivita se následně opět zvýšila během období přezkumného šetření, i když pro první pololetí zůstala částečně ovlivněná negativními trendy v průběhu roku 2009.
Tabulka 10
Produktivita
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8 Prodejní ceny
(63)
Průměrné jednotkové ceny TCCA v EU (jak je uvedeno v tabulce níže) se mírně zvýšily v letech 2007-2009, během období přezkumného šetření se však opět vrátily na úroveň roku 2007. Zvýšení z let 2007-2009 souvisí do jisté míry s vlivem sortimentu výrobků (viz poznámka pod čarou 1 na straně 10).
Tabulka 11
Prodejní cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrná jednotková cena -
index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9 Ziskovost
(64)
Ziskovost v rámci prodeje TCCA v EU se od roku 2007 vyvíjela negativně a v roce 2009 se projevila významná ztráta. Tyto špatné výsledky je potřeba vnímat v souvislosti s uzavřením výrobního závodu výrobcem z Unie v příslušném roce. V období přezkumného šetření ziskovost mírně rostla, dosáhla však pouze úrovně zisku daleko pod hranicí normální úrovně zisku (tj. 10 % (8)), které by mělo být v tomto odvětví hospodářské činnosti dosáhnuto. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie je stále ve slabé finanční situaci.
Tabulka 12
Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až - 10 %
0 % až 10 %
7.10 Investice a návratnost investic
(65)
Během posuzovaného období nedocházelo k významným kapitálovým výdajům. Indexované údaje uvedené v tabulce odrážejí investice do zlepšení produktivity a výrobního procesu. Indexy návratnosti investic mají stejný trend jako ziskovost.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Návratnost investic (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až 0 %
0 % až 10 %
7.11 Peněžní toky
(66)
Peněžní toky byly během posuzovaného období kladné s výjimkou roku 2009, kdy bylo potřeba pokrýt mimořádné náklady na restrukturalizaci v důsledku uzavření jednoho výrobního podniku (viz (45). bod odůvodnění výše). Vývoj peněžních toků byl v souladu s vývojem ziskovosti.
Tabulka 14
Peněžní toky
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní toky (rozpětí)
0 % až 10 %
0 % až 10 %
-10 % až 0 %
5 % až 15 %
7.12 Rozsah dumpingového rozpětí
(67)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Navíc vzhledem k nevyužité kapacitě a cenám dovozu z ČLR není možné považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
7.13 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Antidumpingová opatření byla přijata v říjnu 2005. S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a dovozu z ČLR v období od roku 2007 do období přezkumného šetření se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením nedokázalo tyto účinky v plné míře překonat.
7.14 Závěr ohledně újmy
(69)
Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely negativně. S ohledem na celkově se zhoršující situaci výrobců v Unii se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo v posuzovaném období újmu.
8. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
8.1 Dopad dumpingového dovozu z ČLR
(70)
Jak je uvedeno v (49). bodu odůvodnění, dovoz TCCA z ČLR mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření významně vzrostl jak z hlediska objemu, tak i z hlediska podílu na trhu. Bylo zjištěno i významné cenové podbízení (viz (51). bod odůvodnění). K nepřetržitému masivnímu přílivu dumpingového dovozu z ČLR docházelo v kontextu celkového zvýšení spotřeby v Unii během posuzovaného období, která v období přezkumného šetření dosáhla úrovně o 6 % vyšší než byla úroveň v roce 2007, i přes pokles v letech 2007 až 2009. Ze zvýšené spotřeby měl prospěch především dovoz z ČLR, což dokazuje zhoršující se situace výrobního odvětví Unie.
8.2 Dopad ostatních činitelů
(71)
Komise přezkoumala, zda i jiné známé činitele kromě dumpingového dovozu z ČLR mohly mít vliv na pokračující újmu, kterou utrpěli výrobci Unie.
(72)
Je pravděpodobné, že spolu s dumpingovým dovozem z ČLR měla určitý negativní vliv na výrobu v Unii i snížená výkonnost výrobního odvětví Unie na trzích třetích zemí, na kterých výrobní odvětví Unie čelilo konkurenci ČLR, především na trhu USA. Většina činností výrobců v Unii je však zaměřená na trh Unie a na základě této skutečnosti je tento potenciální vliv sníženého vývozu značně omezený.
(73)
Kromě toho měla na výkonnost výrobního odvětví Unie určitý nepříznivý vliv také hospodářská krize, což vedlo k poklesu výroby a restrukturalizaci jednoho z výrobců v Unii. Dopad hospodářské krize byl však časově omezený (částečně rok 2008 a rok 2009), zatímco hospodářská situace výrobního odvětví Unie se i nadále zhoršovala v celém posuzovaném období. Kromě toho vývoj v období přezkumného šetření ukazuje, že výrobní odvětví Unie se začalo znovu částečně zotavovat. Má se proto za to, že vliv hospodářské krize nebyl v tomto případě významný a nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3 Závěr
(74)
Pokračující dumpingový dovoz z ČLR a hospodářská krize změnily proces obnovy a prohloubily problémy výrobního odvětví Unie. Ačkoli ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie přispěly i jiné faktory, neukázalo se, že by některý z nich byl dostatečný k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Z těchto důvodů je možné dojít k závěru, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(75)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvání újmy.
(76)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu brány v úvahu následující faktory.
2. Objem a ceny dovozu z ČLR
(77)
Dovoz TCCA z ČLR, který představuje zhruba 98 % celkového dovozu do EU, během posuzovaného období zvětšoval svůj podíl na trhu a v období přezkumného šetření dosáhl více než 50 %. Při šetření bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny se značným dumpingovým rozpětím. Ceny dovozu z ČLR zůstávaly navíc během celého období pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, přičemž cenové podbízení v porovnání s cenami Unie představovalo více než 10 % (bez ohledu na zavedená opatření).
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(78)
Jak je uvedeno v (34). a (35). bodě odůvodnění, z analýzy dostupných kapacit v ČLR vyplynulo, že využití výrobní kapacity bylo během posuzovaného období nízké. Bylo zjištěno, že odhadovaná přebytečná výrobní kapacita je více než třikrát vyšší než trh Unie. Zároveň podle informací získaných ze žádosti o přezkum existoval v ČLR pro dotčený výrobek pouze omezený trh.
4. Atraktivita trhu Unie
(79)
Vzhledem k trendům rostoucího dovozu a dostupným nevyužitým kapacitám v ČLR je pravděpodobné, že EU v budoucnosti přiláká další dovoz z ČLR. Skutečnost, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní, dokazuje vývoj v roce 2009, kdy byl nedostatek výroby v EU, způsobený restrukturalizací sektoru, částečně nahrazen dodatečným dovozem z ČLR.
(80)
Tato situace se může ještě zhoršit vzhledem k tomu, že na trhu USA byla existující antidumpingová opatření týkající se TCCA z ČLR nedávno prodloužena. Lze tedy očekávat, že v důsledku skončení platnosti antidumpingového opatření v EU by se trh Unie mohl stát ještě atraktivnějším.
5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy
(81)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky dumpingového dovozu z ČLR a jeho hospodářská situace je nadále nejistá.
(82)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že v posuzovaném období situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie přetrvávala. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je trvání újmy samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(83)
Vzhledem k volné kapacitě dostupné v ČLR a přitažlivosti trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by se opatření zrušila, pokračoval by rostoucí trend rozsáhlého dovozu z ČLR za dumpingové ceny, které v porovnání s cenami výrobců v Unii představují cenové podbízení.
(84)
Pokud by nedošlo k prodloužení platných opatření, situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila a došlo by dokonce k ohrožení jeho existence. Proto se dospělo k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, existuje velká pravděpodobnost pokračování újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobců, dovozců a uživatelů v Unii.
(86)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, kdy jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(87)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Vzhledem k závěrům týkajícím se situace výrobního odvětví Unie, popsaným v (66). bodě odůvodnění a v souladu s argumenty týkajícími se analýzy pravděpodobnosti pokračování újmy, vysvětlenými v (78). až (81). bodě odůvodnění, je možné soudit, že uplynutí platnosti stávajících opatření by vedlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace odvětví výroby TCCA v Unii, které utrpělo újmu v důsledku poškozujícího vlivu dumpingového dovozu z ČLR a jehož situace se zhoršila v důsledku celosvětové hospodářské krize.
(89)
Má se za to, že pokračování opatření by bylo prospěšné pro výrobní odvětví Unie, které by se v takovém případě mohlo zotavit z poškozujícího účinku dřívějšího dumpingu, který byl navíc zesílen hospodářskou krizí. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, čímž by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(90)
Byli osloveni všichni známí uživatelé, dovozci, zpracovatelé a navazující výrobní odvětví používající TCCA.
(91)
Přihlásili se pouze dva uživatelé a oba vyjádřili podporu pokračování platných opatření. Druhý z nich tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost na trhu Unie, ale naopak by odvětví uživatelů umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě nepřihlásila žádná další strana, nejsou k dispozici důkazy o tom, že by zachování antidumpingových opatření v tomto případě mělo vážný vliv na dovozce a uživatele v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(92)
Lze očekávat, že pokračování opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie a následně bude mít prospěšný vliv na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a na konsolidaci odvětví po hospodářské krizi a restrukturalizaci. Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům a dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(93)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům lze konstatovat, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování dotyčných opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(94)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uplatněná na dovoz TCCA pocházející z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové a jejích preparátů, rovněž uváděné pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobky vyrobené těmito společnostmi:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Všechny ostatní společnosti
42,6 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
A TANÁCS 1389/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 19.)
a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Az 1631/2005/EK rendelettel (2) a Tanács 7,3 %-tól 40,5 %-ig terjedő egyedi vámokból és 42,6 %-os maradványvámból (3) álló végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó triklór-izocianursav behozatalára.
(2)
A 855/2010/EK rendelettel (4) a Tanács egy vállalat egyedi vámtételét 14,1 %-ról 3,2 %-ra csökkentette.
2. Felülvizsgálatra irányuló kérelem
(3)
A hatályban lévő végleges dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról (5) szóló értesítés közzétételét követően, 2010. július 6-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatára irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. A kérelmet a teljes uniós triklór-izocianursav-gyártás többségét, ebben az esetben több mint 90 %-át képviselő uniós gyártók (a továbbiakban: a kérelmezők) nevében az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: a CEFIC) nyújtotta be.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. Az eljárás megindítása
(5)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat indításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, 2010. október 6-án a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (6) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a vizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Vizsgálati időszak
(6)
A felülvizsgálati időszak 2009. július 1-től2010. június 30-ig tartott. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének tekintetében vizsgált időszak 2007. január 1-től a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a másik ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismerten érintett felhasználókat, valamint Kína képviselőit.
(8)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(9)
Figyelembe véve azt, hogy szemmel láthatólag nyilvánvalóan sok exportáló kínai gyártó és független uniós importőr érintett, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban e felek tekintetében mintavételre kerüljön sor.
(10)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
A kínai exportáló gyártók közül egyik sem működött együtt a vizsgálatban.
(12)
Az importőrök esetében néhány vállalat kezdetben jelentkezett, de később visszavonták együttműködési szándékukat.
(13)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett félnek. Három ismert uniós gyártótól és két felhasználótól érkezett válasz.
(14)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő két jelentős uniós gyártó telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spanyolország,
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spanyolország.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(15)
A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód (2933698070 és 3808942020 TARIC-kódok) alá besorolt, Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCCA) - nemzetközi szabadnevén (INN) „szimklozén” - és az ebből gyártott készítmények.
(16)
A TCCA olyan vegyi anyag, amelyet széles spektrumú szerves klór fertőtlenítőszerként és fehérítőként használnak, különösen uszodák vizének fertőtlenítésére. Por, granulátum, tabletta vagy forgács formájában árusítják. A TCCA valamennyi formája és az azokból készült valamennyi készítmény ugyanolyan alapjellemzőkkel (vegyi összetétel) és tulajdonságokkal (fertőtlenítőszer) rendelkezik, és mindegyiknek hasonló a rendeltetése, így ezeket egyetlen terméknek tekintik.
(17)
A folyamatban lévő eljárás megerősítette, hogy az exportáló gyártók által gyártott és az Európai Unióban értékesített érintett termék fizikai és vegyi jellemzői, illetve felhasználása tekintetében megegyezik az uniós gyártók által gyártott és az Európai Unió piacán értékesített, valamint az analóg ország gyártói által gyártott és annak belső és exportpiacain egyaránt értékesített érintett termékkel. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonló terméknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(18)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
(19)
A fent említettek szerint a mintavétel során a harminc ismert és megkeresett exportáló gyártó egyike sem jelentkezett, és a vizsgálat során sem vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal.
(20)
Mivel a kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt, a dömping folytatódásának vagy visszatérésének valószínűségére vonatkozó megállapítások az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló tényeken alapulnak, nevezetesen: Eurostat-adatok, a felülvizsgálat iránti kérelem és a hivatalos kínai exportstatisztikák.
(21)
Ezen felül a rendes érték meghatározásához a Bizottság az analóg országban, Japánban működő együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott adatokat használta fel.
2. Az import dömpingelése a felülvizsgálati időszak során
2.1. Analóg ország
(22)
Mivel a Kínai Népköztársaság átalakulóban lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának értelmében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke vagy az analóg országból más országokba, beleértve az Európai Uniót is, történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve ha ez nem lehetséges, bármilyen más ésszerű alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Európai Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon.
(23)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy a korábbi vizsgálat során Japánt használta megfelelő piacgazdasággal rendelkező országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és jelezte, hogy ismét Japánt kívánja erre a célra használni. A folyamatban lévő felülvizsgálat során a Bizottság más, piacgazdasággal rendelkező országok, így az USA és Tajvan gyártóit is megkereste, és együttműködésüket kérte. Azonban csak egy japán exportáló gyártó volt kész az együttműködésre.
(24)
Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Japán megfelelő analóg ország. Ezzel összefüggésben az érdekelt felektől nem érkezett megjegyzés vagy kifogás ennek az országnak a megfelelőségét illetően.
2.2. Rendes érték
(25)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében a rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott információk alapján állapították meg, azaz a japán belföldi piacon a szokásos kereskedelmi csatornákon értékesített hasonló termékekért fizetett vagy fizetendő árak alapján.
(26)
A Bizottság először azt vizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban reprezentatív volt-e a japán exportáló gyártó hasonló termékének független vevők részére történő belföldi összértékesítése, azaz a teljes értékesítési volumen elérte-e, illetve meghaladta-e az érintett terméknek az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítése teljes volumenének az 5 %-át. Az együttműködő japán exportáló gyártó belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszakban reprezentatívnak minősült.
(27)
A Bizottság ezt követően azt vizsgálta, hogy a belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerinti, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetőek-e.
(28)
Mivel a Bizottság a belföldi piacon történt valamennyi értékesítést nyereségesnek tekintette, a rendes értéket a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések súlyozott átlagáraként számította ki.
2.3. Exportár
(29)
Együttműködő kínai exportáló gyártók hiányában az exportárat a Bizottság az Eurostat-adatok alapján állapította meg.
2.4. Összehasonlítás
(30)
A súlyozott átlagos rendes érték és a súlyozott átlagos exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek érdekében a szállítási és biztosítási költségek tekintetében kiigazításként megfelelő engedményeket biztosítottak.
2.5. Dömpingkülönbözet
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az exportár súlyozott átlagával. A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözet mértéke 75 %.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges lejárta esetén
3.1. Előzetes megjegyzés
(32)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett folytatódásának valószínűségét is megvizsgálták.
(33)
E tekintetben a következő elemeket vizsgálták: a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a kínai exportáló gyártók számára és az általuk harmadik országok felé értékesített export.
3.2. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitása
(34)
A gyártási kapacitásra vonatkozó egyéb információ hiányában az elemzést a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a felülvizsgálat iránti kérelemben található információ alapján készítette el.
(35)
A felülvizsgálat iránti kérelem szerint Kínában a gyártási kapacitás kihasználási rátája a figyelembe vett időszakban alacsony - 40 % alatti szinten - maradt. A nagy gyártási kapacitás és az alacsony belső kereslet következtében Kínában több mint 180 000 tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre az exportra. Ezt kell összevetni a felülvizsgálati időszak alatti körülbelül 44 000 tonnányi uniós fogyasztással.
3.3. Az uniós piac vonzereje
(36)
Az uniós piac vonzerejét az mutatja, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem állította meg az Európai Unióba irányuló kínai export bővülését. Bár a 2007-2009 közötti időszakban az importvolumen alacsonyabb szinten volt az eredeti vizsgálat azon vizsgálati időszakához képest, amely az intézkedések elrendeléséhez vezetett, a felülvizsgálati időszak importvolumene 22 696 tonnát elérve meghaladta ezt a szintet.
(37)
Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak során az átlagos importár emelkedett, az árak folyamatosan az uniós ipari árak alatt maradtak.
(38)
Az a tény, hogy a felülvizsgálati időszak során, a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal szintje magasabb szintre emelkedett, mint az eredeti vizsgálati időszak során, arra utal, hogy az uniós piac iránt folyamatos kínai érdeklődés áll fenn.
3.4. A harmadik országokba irányuló export árai
(39)
Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai exportvolumen és -árak tekintetében elemezte a Bizottság a kínai exportstatisztikákat. E statisztikák szerint 2010-ben a Kínából származó export 24 %-a az uniós piacra irányult. Az EU FOB exportárai egy kicsivel magasabbak voltak, mint a világ más részeibe irányuló exportárak. Azonban az együttműködés hiányában, illetve annak következtében, hogy a felülvizsgálat iránti kérelem semmiféle adatot nem tartalmazott a harmadik országokba irányuló exportról, ezen exportárak CIF szintű összehasonlítása az uniós gazdasági ágazat átlagárával nem volt lehetséges. Mindazonáltal az a tény, hogy a harmadik országokba irányuló átlagos exportárak alacsonyabbak, mint az uniós exportárak, annak jelének tekinthető, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportőrök számára, és hogy az export az intézkedések hiányában valószínűleg tovább növekedne.
4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(40)
A fenti megállapítások fényében az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó export még mindig dömpingelt, és ha a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik, az uniós piacon valószínűleg folytatódni fog a dömping. Figyelembe véve a fennálló kínai kapacitásfelesleget és az uniós piac vonzerejét, illetve összehasonlítva az uniós és a harmadik országokba irányuló exportárakat valóban feltehető, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az Európai Unióba irányuló dömpingelt kínai export jelentősen növekedne.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(41)
Az érintett terméket az Európai Unióban három vállalat gyártja. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Előzetes megjegyzés
(42)
A Bizottság az adatokat az Eurostat-statisztikákból, a felülvizsgálat iránti kérelemből, a kérdőívekre adott válaszokból és az ellenőrző látogatások során összegyűjtött információkból szerezte be.
(43)
A gyártásra, kapacitásra, kapacitáskihasználási rátára, értékesítési volumenre, piaci részesedésre és foglalkoztatásra vonatkozó gazdasági mutatók a három uniós gyártó által szolgáltatott adatokból származnak. A többi mutató olyan adatokból származik, amelyeket a kérelmezők csupán amiatt szolgáltattak, mert az egyik uniós gyártó - amely ebben a felülvizsgálatban nem szerepelt kérelmezőként - korlátozott együttműködést mutatott. Figyelemmel arra, hogy a kérelmezők a felülvizsgálati időszakban az uniós gyártás körülbelül 90 %-át képviselték, az adataikat a Bizottság e felülvizsgálat céljára, az uniós ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintette. A Bizottság csak a kérelmezőktől beszerzett adatokra vonatkozóan végzett helyszíni ellenőrzést.
(44)
Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére és a fogyasztásra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikke értelmében csak indexált formában lehet alkalmazni a bizalmas jelleg megőrzése érdekében. Ennek oka, hogy ezek a gazdasági mutatók csak két gyártóra, illetve bizonyos mutatók három gyártóra vonatkoznak, amelyek közül az egyik csak marginális tevékenységet fejt ki az ágazatban.
(45)
2009. júniusában az egyik kérelmező két gyára közül bezárta az egyiket, tehát leállította a gyártást és minden dolgozóját elbocsátotta. A kérdéses gyárat először csak néhány hónapra leállították, majd pedig 2010. januárjában véglegesen bezárták. Ez egyes mutatókra, így a fogyasztásra, a gyártási volumenre és a termelékenységre bizonyos hatást gyakorolt, amelyre az alábbi (47) és (62) preambulumbekezdések adnak további magyarázatot.
3. Fogyasztás az uniós piacon
(46)
Az uniós fogyasztást a három uniós gyártónak az Unió piacán elért értékesítési volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján állapították meg.
(47)
2007-2009 között a TCCA uniós fogyasztása 19 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszak alatt olyan szintre tért vissza, amely 6 %-kal meghaladta a 2007-ben elért szintet. 2008 és 2009 tekintetében ez a tendencia magyarázható a globális gazdasági válság miatti alacsonyabb kereslet és az egyik gyár 2009-ben történt bezárásának (lásd a (45) preambulumbekezdést) együttes hatásával. A felülvizsgálati időszakban elért magasabb szintű uniós fogyasztás főként a gazdasági válságból történő talpraálláshoz és a kínai import növekedéséhez köthető.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós fogyasztás (tonna)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése
(48)
A kínai dömpingelt import volumenére és piaci részesedésére vonatkozó tendenciák az alábbiak szerint alakultak. Mivel ebben a vizsgálatban a kínai exportőrök/gyártók nem működtek együtt, a mennyiségre és a piaci részesedésre vonatkozó alábbi adatok az Eurostat importstatisztikáiból származnak.
(49)
A Kínából származó importált TCCA mennyisége 2008-ban és 2009-ben enyhén csökkent. Ezt az importcsökkenést a felülvizsgálati időszakban jelentős növekedés követte (2009-hez képest több, mint 35 %). Ezzel párhuzamosan, a figyelembe vett időszak során a kínai import folyamatosan növelte a piaci részesedését.
2. táblázat
Kínai importvolumen és piaci részesedés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A behozatal mennyisége (tonna)
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Piaci részesedés (sáv)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt import árainak alakulására és az áralákínálásra vonatkozó tendenciák
5.1. Az árak alakulására vonatkozó tendenciák
(50)
A Kínából származó import árai tartós 11,3 %-os növekedést mutattak. Ez a tendencia egyrészről a fő nyersanyag-összetevő árában bekövetkező változásnak tulajdonítható, amely 2009-ben és a felülvizsgálati időszak alatt jelentősen növekedni kezdett; másrészről bizonyos mértékben tükrözheti a termékösszetételben beállt változásokat is (7).
3. táblázat
Kínai egységár
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Euró/tonna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Áralákínálás
(51)
Összességében a teljes időszak során a kínai import árai tartósan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak. Az áralákínálás mértékének megállapítása érdekében a Bizottság a számítását az Eurostattól beszerzett átlagos kínai CIF exportárakra alapozta. Az érintett termék ezen árait összehasonlították az uniós gazdasági ágazat gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagárával. Az összehasonlítás szerint a kínai import több mint 10 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, tekintet nélkül a hatályban lévő dömpingellenes vámra.
6. Egyéb országokból származó import
(52)
A figyelembe vett időszak során az egyéb országokból származó behozatal mennyiségét és piaci részesedését az alábbi táblázat mutatja. Az adatok az Eurostattól származnak:
4. táblázat
Egyéb országokból származó import (volumen és piaci részesedés)
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)
501
239
296
378
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése (sáv)
2 % alatt
2 % alatt
2 % alatt
2 % alatt
(53)
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszak során elhanyagolható mértékű volt. Az USA-ból - amelyre szintén vonatkoztak dömpingellenes intézkedések - származó import a figyelembe vett időszak alatt teljesen megszűnt.
7. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(54)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
7.1. Gyártás
(55)
A gazdasági világválság bekövetkeztét követően, 2009-től kezdve a gyártás jelentősen visszaesett, és 2009 júniusában be kellett zárni egy gyártóüzemet, amelyben ekkor teljes egészében leállt a termelés (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést).
5. táblázat
Uniós gyártás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós gyártás volumenindexe (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(56)
A gyártási kapacitás a figyelembe vett időszak alatt ugyanolyan tendenciát követett, mint a gyártás. A kapacitáskihasználást azonban a felülvizsgálati időszak alatt néhány folyamatfejlesztés pozitívan érintette.
(57)
Az Európai Unióban 2009-ben történt gyárbezárás következtében (lásd a fenti (45) peramulumbekezdést) a felülvizsgálati időszak alatt gyűjtött adatok a fennmaradó gyárra korlátozódnak.
6. táblázat
Uniós gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Gyártókapacitás
Index (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Kapacitáskihasználás
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Készletek
(58)
Ez a mutató a kérelmezők által a fenti (54) preambulumbekezdésben kifejtett okokból szolgáltatott információkon alapul. A vállalat telephelyén tett vizsgálat felfedett bizonyos szezonális jelleget a TCCA fogyasztásban, nevezetesen azt, hogy az érintett terméket főként nyáron használják. Ez hatással van a készleteknek az év során történő alakulására, így a készletek mennyisége télen a legnagyobb, a nyári időszakban pedig jelentősen csökken. A 2007-2009-es időszakra vonatkozó adatok az adott év december 31-én meglévő készlet szintjét tükrözik, A felülvizsgálati időszak adatai pedig a 2010. június 30-i készletszintet mutatják, amely az év legmagasabb készletkihasználtságú időszaka. Tehát ez a mutató nem teszi lehetővé a megfelelő összehasonlítást a felülvizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak fennmaradó része között, így nem vehető figyelembe a károkozás értékelése során.
7.4. Értékesítési volumen
(59)
Az érintett termék értékesítési volumenét az Európai Unió piacán negatívan befolyásolta a gazdasági válság. A felülvizsgálati időszak során tapasztalható fellendülés főként a gazdasági válságot követő, recesszióból való kilábalás miatti uniós fogyasztásnövekedésnek köszönhető.
7. táblázat
Értékesítés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Piaci részesedés
(60)
Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt nem volt képes visszaszerezni piaci részesedését, amely a figyelembe vett időszak alatt jelentősen csökkent.
8. táblázat
Uniós piaci részesedés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés (sáv)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Foglalkoztatás és bérek
(61)
A figyelembe vett időszak alatt az Európai Unióban, az ágazaton belül a foglalkoztatás csökkent, különösen az egyik gyártóüzem bezárását követően (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést). Ebből következően az uniós gazdasági ágazat szintjén a bérköltség is csökkent. Az egy főre jutó átlagbér a figyelembe vett időszak során viszonylag stabil maradt.
9. táblázat
Foglalkoztatás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Alkalmazottak
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Egy alkalmazottra jutó bér
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Termelékenység
(62)
Az uniós gazdasági ágazat dolgozóinak termelékenysége -amelynek mérőszáma az évente foglalkoztatott dolgozókra vetített teljesítmény - a figyelembe vett időszak során negatívan alakult, és 2009-ben körülbelül 20 %-os éles zuhanást mutatott. Ennek oka a gyárbezáráshoz kapcsolódó átszervezés volt, amelynek következtében 2009-ben 6 hónapra leállt a gyártás, majd pedig 2010 januárjában bezárták a gyárat (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést). A termelékenység a felülvizsgálati időszak alatt, ezt követően helyreállt, bár az első félévben még részben továbbra is hatottak rá a 2009. évi negatív tendenciák.
10. táblázat
Termelékenység
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Értékesítési árak
(63)
Az Európai Unióban a TCCA átlagos egységárai (az alábbi táblázat szerint) a 2007-2009-es időszak során enyhén emelkedtek, majd a felülvizsgálati időszak alatt visszatértek a 2007-es szintre. A 2007-2009. évi emelkedés bizonyos mértékig a termékösszetétel hatásával is magyarázható (lásd a 10. oldalon az 1. lábjegyzetet).
11. táblázat
Értékesítési ár az uniós piacon
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos egységár -
Index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Nyereségesség
(64)
Az Európai Unióban a TCCA-értékesítés nyereségessége 2007-től kezdve negatívan alakult, 2009-ben pedig jelentős veszteség keletkezett. Ezt a gyenge teljesítményt annak fényében kell értékelni, hogy az adott évben egy uniós gyártó az egyik gyárát bezárta. A felülvizsgálati időszakban a nyereségesség enyhén pozitívvá vált, az elért nyereségszint azonban messze alatta maradt az ebben az ágazatban elérhető szokásos nyereségszintnek (azaz a 10 %-nak (8)). Ez arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete még mindig gyenge.
12. táblázat
Nyereségesség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség (sáv)
- 10 %- 0 %
- 10 %- 0 %
- 20 %- - 0 %
0 %- 10 %
7.10. Beruházások és a beruházások megtérülése
(65)
A figyelembe vett időszak alatt nem volt jelentős tőkebefektetés. A táblázatban található indexált adatok a termelékenység fokozását és a gyártási folyamat fejlesztését célzó beruházásokat mutatják. A beruházások megtérülésének indexei ugyanazt a tendenciát követik, mint a nyereségesség esetében.
13. táblázat
Beruházások
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Beruházások megtérülése (sáv)
- 10 %- 0 %
- 10 %- 0 %
- 20 %- - 10 %
0 %- 10 %
7.11. Pénzforgalom
(66)
A figyelembe vett időszak során a pénzforgalom pozitív maradt a 2009. év kivételével, amikor fedezni kellett az egyik gyártóüzem bezárásához kapcsolódó átalakítási többletköltségeket (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést). A pénzforgalom alakulása összhangban volt a nyereségesség alakulásával.
14. táblázat
Pénzforgalom
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (sáv)
0 %-10 %
0 %-10 %
- 10 %-0 %
5 %-15 %
7.12. A dömpingkülönbözetek mértéke
(67)
A felülvizsgálati időszak alatt olyan szinten folytatódott a Kínából származó dömping, amely jelentősen meghaladja a jelenlegi intézkedések szintjét. Figyelembe véve a szabad kapacitást és a kínai import árait, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
7.13. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(68)
A dömpingellenes intézkedéseket 2005 októberében hozták meg. Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére, valamint a 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti kínai behozatalra, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére nem sikerült teljes mértékben talpra állnia.
7.14. A károkozásra vonatkozó következtetések
(69)
A figyelembe vett időszak során több kármutató negatívan alakult. Tekintettel az uniós gyártók helyzetének általános rosszabbodására, figyelembe kell venni, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt jelentős kárt szenvedett.
8. A dömpingelt behozatal és egyéb tényezők hatása
8.1. A Kínából származó dömpingelt behozatal hatása
(70)
A (49) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Kínából származó TCCA-import 2007 és a felülvizsgálati időszak között mind volumenét, mind piaci részesedését tekintve jelentősen növekedett. A Bizottság továbbá jelentős áralákínálást állapított meg (lásd az (51) preambulumbekezést). A Kínából származó dömpingelt behozatal folyamatos és jelentős beáramlását a figyelembe vett időszakban tapasztalható átfogó uniós fogyasztásnövekedés összefüggésében kell értelmezni, amelynek szintje a felülvizsgálati időszakban a 2007-2009 közötti csökkenés ellenére 6 %-kal magasabb volt a 2007. évi szintnél. Amint azt az uniós gazdasági ágazat hanyatló helyzete is mutatta, a növekvő fogyasztás előnyeit főként a Kínából származó behozatal élvezte.
8.2. Egyéb tényezők hatása
(71)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatalon kívül lehetett-e más olyan ismert tényező, amely hatott volna az uniós gyártók által továbbra is elszenvedett kárra.
(72)
Feltehető, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatallal párhuzamosan az uniós gazdasági ágazatnak a harmadik piacokon - ahol szintén a kínai versennyel kellett szembesülnie, különösen az USA piacán - mutatkozó csökkenő teljesítménye bizonyos negatív hatást gyakorolt az uniós gyártásra. Mivel azonban az uniós gyártók tevékenységének legnagyobb része az uniós piacra irányul, a csökkenő export lehetséges hatása meglehetősen korlátozott.
(73)
Ezen túlmenően a gazdasági válságnak is volt bizonyos negatív hatása az uniós gazdasági ágazat teljesítményére, ami termeléscsökkenést és az egyik uniós gyártó átszervezését eredményezte. Mindazonáltal a gazdasági válság hatása időben korlátozott volt (részben 2008-ra és 2009-re esett), viszont az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása a figyelembe vett időszak során folytatódott. Ezenkívül a felülvizsgálati időszak alatti fejlődés azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállása részben megkezdődött. Ezért a gazdasági válság hatása a jelen esetben nem tekinthető elhanyagolhatónak, bár nem szüntette meg a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
8.3. Következtetés
(74)
A Kínából származó dömpingelt behozatal folytatódása és a gazdasági válság megváltoztatta a kilábalás folyamatát és fokozta az uniós gazdasági ágazat nehézségeit. Noha más tényezők is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat teljesítményének romlásához, egyikük sem bizonyult elegendőnek ahhoz, hogy megszüntesse a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Ezen az alapon megállapítható, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(75)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban értékelte az érintett országból származó behozatalt annak megállapítása érdekében, hogy fennáll-e a károkozás folytatódásának a valószínűsége.
(76)
A hatályos intézkedések hatályvesztésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását tekintve, a fentiekben összegezett elemekkel összhangban a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban.
2. A Kínából származó behozatal volumene és árai
(77)
A figyelembe vett időszak során folytatódott a Kínából származó - az összes uniós importnak körülbelül 98 %-át kitevő - TCCA-behozatal piaci részesedésének növekedése, amely a felülvizsgálati időszak alatt 50 % fölé emelkedett. A vizsgálat felfedte, hogy ezek a behozatalok jelentős dömpingkülönbözetet mutató dömpingelt áron történtek. A kínai import árai továbbá a teljes időszak alatt tartósan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak, tehát az uniós árakhoz képest több mint 10 %-os áralákínálás valósult meg (figyelmen kívül hagyva a hatályos intézkedéseket).
3. Szabad kapacitás a kínai piacon
(78)
A (34) és (35) preambulumbekezdésekben említettek szerint, a rendelkezésre álló kínai kapacitás elemzése azt mutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt továbbra is alacsony maradt a gyártási kapacitások kihasználása. A becsült szabad gyártókapacitás mértéke meghaladja az uniós piac kapacitásának háromszorosát. Ugyanakkor a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő információ szerint az érintett terméknek Kínában csak korlátozott piaca van.
4. Az EU piacának vonzereje
(79)
Figyelemmel a növekvő behozatali tendenciákra és a rendelkezésre álló kínai szabad kapacitásra, valószínű, hogy az Európai Unió a jövőben további kínai behozatalt fog vonzani. Az uniós piacnak a kínai exportőrök szemében fennálló vonzerejét azok a 2009-es fejlemények is alátámasztják, amikor az uniós gyártás beszűkülését - amelynek oka az ágazat átalakulása volt - részben kompenzálta a Kínából származó többletexport.
(80)
Ezt a helyzetet tovább súlyosbíthatja az a tény, hogy az USA piacán nemrég meghosszabbították a kínai eredetű TCCA-ra vonatkozó, meglévő dömpingellenes intézkedéseket. Ezért az uniós dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az uniós piacot várhatóan még vonzóbbá tenné.
5. A károkozás folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés
(81)
Az uniós gazdasági ágazat évek óta szenved a dömpingelt kínai behozatal hatásaitól, és gazdasági helyzete még most is bizonytalan.
(82)
A fent említettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete a figyelembe vett időszak alatt továbbra is fennállt. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a károkozás folytatódása önmagában is erősen arra mutat, hogy a károkozás valószínűleg a jövőben is folytatódni fog, ami arra utalhat, hogy az intézkedéseket fenn kell tartani.
(83)
Figyelembe véve a fennálló kínai kapacitásfelesleget és az uniós piac vonzerejét, az intézkedések megszüntetése esetén valószínűleg folytatódni fog a Kínából származó nagy mennyiségű és az uniós gyártók árainál lényegesen alacsonyabb, dömpingelt áron kínált import növekedési tendenciája.
(84)
Ha a Bizottság nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana és puszta léte is veszélybe kerülne. Ezért megállapítható, hogy ha a fennálló intézkedések hatályukat vesztik, egyértelműen fennáll az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás folytatódásának valószínűsége.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(85)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek megállapítása valamennyi érintett érdek, azaz az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek megítélésén alapult.
(86)
A korábbi vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések elfogadása nem ellenkezik az Unió érdekeivel. Továbbá, mivel a folyamatban lévő vizsgálat felülvizsgálat, és ezért egy olyan helyzetet elemez, amelyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, a Bizottság elemezheti, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek van-e valamilyen nem kívánatos negatív hatása az érintett felekre.
(87)
Ezen az alapon a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping és a károkozás folytatódására vonatkozó megállapítás ellenére egyértelműen levonható-e olyan következtetés, hogy ebben az adott esetben az intézkedések fenntartása nem uniós érdek.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(88)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó, a fenti (66) preambulumbekezdésben említett következtetésekre tekintettel, és a (78)-(81) preambulumbekezdésekben található, a károkozás folytatódásának valószínűségét alátámasztó elemzés érveivel összhangban megállapítható, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése tovább rontaná az uniós TCCA-ágazat gazdasági helyzetét, amely már eddig is szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hátrányos hatásaitól, és amelynek helyzetét tovább rontotta a gazdasági világválság.
(89)
Megállapítható, hogy az intézkedések fennmaradása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így leküzdhetné a múltbeli dömpingnek a gazdasági válság által súlyosbított hátrányos hatásait. Ezzel szemben az intézkedések hatályvesztése megakasztaná az uniós gazdasági ágazat kilábalását, súlyosan fenyegetné életképességét, és ebből következően kockára tenné az ágazat létét, ami szűkítené a piaci kínálatot és versenyt.
3. Az importőrök és a felhasználók érdekei
(90)
A Bizottság valamennyi ismert felhasználóval, importőrrel, feldolgozóval és TCCA-továbbfeldolgozóval felvette a kapcsolatot.
(91)
Csak két felhasználó válaszolt, és mindkettő kifejezte a hatályos intézkedések fenntartása iránti támogatását. Mindkét felhasználó véleménye szerint az intézkedések fenntartása az uniós piacon nem járna negatív hatással a versenyre, ezzel ellentétben biztosítaná a felhasználói ágazat számára, hogy a szállítók szélesebb körétől, versengő piaci árakon szerezhessék be a terméket. Mivel ebben az esetben további fél nem jelentkezett, nincs arra utaló bizonyíték, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása ebben az esetben súlyosan hatna az uniós importőrökre és felhasználókra.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(92)
Az intézkedések folytatása várhatóan segítené az uniós gazdasági ágazatot, ami jótékony hatást gyakorolna az uniós piac versenyfeltételeire és a gazdasági ágazatnak a gazdasági válság és az átalakulás utáni megerősödésére. Az intézkedések folytatása továbbá várhatóan előnyös lenne a felhasználók és az importőrök számára is, mivel fenntartaná az uniós piacon a szállítók széles körét.
(93)
Mindezeket a tényezőket figyelembe véve megállapítható, hogy a kérdéses intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(94)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A beadványokat és megjegyzéseket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(95)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a Kínából származó TCCA-ra kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód (2933698070 és 3808942020 TARIC-kódok) alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav - nemzetközi szabadnevén (INN) „szimklozén” - és az ebből gyártott készítmények behozatalára.
2. Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel (%)
TARIC-kiegészítő kód
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Minden más vállalat
42,6 %
A999
3. A 2. bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.