PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 559/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie. Konečné závěry zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 (3). Po přezkumu před pozbytím platnosti Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 193/2007 (4) uložila konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
(2)
Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/07 (6) dospěla k závěru, že by antisubvenční zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2 Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (7) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečné závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 (9). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po částečném prozatímním přezkumném šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 87,5 do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingové opatření“).
(4)
Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/06 (11) dospěla k závěru, že by antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Rozhodnutím 2005/697/ES (12) přijala Komise závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „MIP“) (dále jen „závazky“). Po změně názvu Komise v oznámení 2010/C 335/05 (13) dospěla k závěru, že by závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd měly platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(6)
Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň také požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a závazek se vztahuje na prodej žadatele do Unie.
(7)
Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Toto snížení celkové úrovně subvencí by bylo způsobeno zejména ukončením statusu jednotky orientované na vývoz (dále jen „EOU“). Svým rozsahem ve výši 13,5 % představoval režim EOU velkou většinu subvencí o výši 13,9 % zjištěných během zrychleného přezkumu.
(8)
Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 2. dubna 2011 oznámila zveřejněním oznámení 2011/C 108/08 (14) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.
1.4 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení a byla vyslechnuta.
(11)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Kalkatě, Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko).
1.5 Období přezkumného šetření
(13)
Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.6 Souběžné antidumpingové šetření
(14)
Dne 2. dubna 2011 oznámením 2011/C 102/09 (15) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
(15)
V rámci souběžného antidumpingového šetření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy. V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
3.1 Subvencování
(18)
Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS);
b)
režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“)/režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“)/režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „EPCGS“);
d)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“);
f)
režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).
Regionální režimy:
g)
režim West Bengal Incentive.
(19)
Režimy a) až d) uvedené v 18. bodu odůvodnění vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu (dále jen „FTP“), které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(20)
Režim uvedený v písmenu e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(21)
Režim uvedený v písmenu f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(22)
Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 (WBIS 1999), které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (WBIS 2004).
3.2 Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPBS“)
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Praktické provádění DEPBS
(25)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % hodnoty FOB, s maximální hodnotou 58 INR/kg. V důsledku toho činí maximální výhody 4,64 INR/kg.
(26)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že vývoz probíhá v režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V okamžiku vydání vývozního přepravního dokladu vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(27)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(28)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPBS v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(29)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu DEPBS
(30)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(31)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(32)
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS
(33)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné jeho další prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. V důsledku toho nebude tento režim po 30. září 2011 představovat pro žadatele žádné výhody. Musí se proto ověřit, zda by v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení měla být v případě tohoto režimu přijata opatření.
(34)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že žadatel získával podobné výhody v rámci paralelního režimu „navracení cla“. Sazba navracení cla pro PET činila 5,5 % hodnoty FOB, podléhající maximální částce 4,64 INR/kg. Nicméně vzhledem k tomu, že režim „navracení cla“ nebyl používán v období přezkumného šetření, není možné vypočítat výši subvence pro tento režim.
(35)
Žadatel tvrdil, že režim navracení cla je v souladu s „hlavními směry o spotřebě vstupů ve výrobním procesu“ v příloze II základního nařízení, zejména odstavce I uvedené přílohy. Nicméně podobně jako v případě režimu DEPBS bylo zjištěno, že sazba navracení cla je stanovena bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
f) Výpočet výše subvence
(36)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(37)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPBS odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(38)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(39)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 6,7 %.
3.3 Režim jednotek orientovaných na vývoz(dále jen „EOU“) / režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“) / režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“)
(41)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režimy EOU/EPZ/SEZ nevyužíval. Proto nebylo nutné tyto režimy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCGS“)
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(43)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(44)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(45)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
(46)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EPCGSS
(47)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(48)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Žadatel tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCGS týkající se nákupu kapitálového zboží, u něhož byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být vyrovnány. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
(49)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(50)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví, tj. 18,93 roku. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii v období přezkumného šetření.
(51)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(52)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,6 %.
3.5 Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)
a) Právní základ
(53)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(54)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Praktické provádění
(55)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(56)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(57)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(58)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu FMS
(59)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(60)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(61)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(62)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(63)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí méně než 0,1 %.
3.6 Režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“)
(64)
Bylo zjištěno, že žadatel získal v období přezkumného šetření do 30. června 2011 výhodu preferenčních úrokových sazeb pro své financování vývozu. Právní základ pro tuto preferenční úrokovou sazbu je stanoven v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii.
(65)
Dne 1. července 2011 byly podmínky režimu vývozních úvěrů upraveny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12. Upravené podmínky nepřinesly žadateli žádné výhody. Podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení by proto neměl být tento režim vyrovnáván.
3.7 Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“)
(66)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režim ITES nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Režim West Bengal Incentive 1999 (dále jen „WBIS 1999“)
(67)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.
a) Právní základ
(68)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je stanoven v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(69)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Praktické provádění
(70)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
d) Závěr
(71)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(72)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(73)
WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(74)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,4 %.
3.9 Výše napadnutelných subvencí
(75)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 8,7 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(76)
Míry subvencování týkající se žadatele zjištěné ve stávajícím řízení jsou následující:
Režimy
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Celkem
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Má se tudíž za to, že podle článku 19 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.10 Trvalá povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(78)
Podle čl. 19 odst. 4 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(79)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během tohoto přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Bylo rovněž zjištěno, že změny uváděné žadatelem, jak se uvádí v 7. bodu odůvodnění, byly skutečně provedeny. Žadatel skutečně v období přezkumného šetření režim EOU nevyužíval, jak se uvádí ve 41. bodu odůvodnění.
(80)
Bylo ale zjištěno, že nejdůležitější režim využívaný žadatelem v období přezkumného šetření (tj. DEBP) byl ukončen dne 30. září 2011 a v současnosti žadatel využívá jiný režim, který v období přezkumného šetření využíván nebyl (tj. navracení cla). Je proto zjevné, že situace v období přezkumného šetření není trvalé povahy, neboť se mezitím významně změnila.
(81)
Byl proto učiněn závěr, že částečné prozatímní přezkumné šetření by mělo být ukončeno beze změny platných vyrovnávacích opatření. Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátů v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících mimo jiné z Indie se tímto ukončuje beze změny platných opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
A TANÁCS 559/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. június 26.)
a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. és 24. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések
(1)
A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára. Az alaprendelet 20. cikke szerinti gyorsított felülvizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az 1645/2005/EK tanácsi rendelet (3) tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (4) további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges kiegyenlítő vámot. A kiegyenlítő intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (5) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A vámtétel tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között van azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvámtétel tonnánként 69,4 EUR.
(2)
Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/07 értesítésében (6) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó szubvencióellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re kell alkalmazni.
1.2. Meglévő dömpingellenes intézkedések
(3)
A 2604/2000/EK rendelettel (7) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára. Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (8) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikke (4) bekezdése értelmében ezt követően felülvizsgálatot folytattak a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozóan, amely végleges megállapításait és következtetéseit az 1646/2005/EK tanácsi rendelet (9) tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével (10) további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította. A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A vámtétel tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között van azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvámtétel tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi dömpingellenes intézkedések).
(4)
Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/06 értesítésében (11) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó dömpingellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re kell alkalmazni.
(5)
A Bizottság a 2005/697/EK határozattal (12) elfogadta a South Asian Petrochem Ltd-nek a minimum importár meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlását (a továbbiakban: kötelezettségvállalás). Egy névváltoztatást követően a Bizottság 2010/C 335/05 értesítésében (13) megállapította, hogy a South Asian Petrochem Ltd által felajánlott kötelezettségvállalás a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re vonatkozik.
1.3. A részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(6)
A PET egyik indiai exportáló gyártója, a Dhunseri Petrochem & Tea Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikke alapján. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő támogatás kivizsgálására korlátozták. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő maradványvámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik.
(7)
A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. A támogatás mértékének összességében való csökkenése elsősorban a termék exportorientáltegység-státusának („EOU”) megszűnésére vezethető vissza. A gyorsított felülvizsgálat során megállapított 13,9 %-os támogatás túlnyomó többsége (13,5 %) az EOU-rendszerből származott.
(8)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, így a Bizottság 2011. április 2-án 2011/C 102/08 értesítése (14) útján bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a jelenlegi felülvizsgálat) megindítását. Hatályát tekintve a felülvizsgálat a kérelmező támogatásának vizsgálatára korlátozódott.
1.4. A vizsgálatban érintett felek
(9)
A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(10)
Egy érdekelt fél kért meghallgatást, amelyet biztosítottak számára.
(11)
A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek és India kormányának és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat.
(12)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező telephelyein az indiai Kalkuttában, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Kalkuttában (a Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságon és Nyugat-Bengália kormányánál).
1.5. A felülvizsgálati időszak
(13)
A támogatásra vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1-je és 2011. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
1.6. Párhuzamos dömpingellenes vizsgálat
(14)
A Bizottság 2011. április 2-án 2011/C 102/09 értesítésében (15) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések tekintetében részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
(15)
A párhuzamos dömpingellenes vizsgálat megállapította, hogy a változások nem bizonyulnak tartósnak. Következésképpen a felülvizsgálatot a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszüntették.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(16)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET (a továbbiakban: érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(17)
A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 2. cikke c) pontja értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
3. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
3.1. Támogatás
(18)
Az indiai kormány és a kérelmező által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő - állítólagosan támogatásokkal járó - rendszerek megvizsgálására került sor:
Nemzeti rendszerek:
a)
vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
b)
exportorientált egységek (Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ);
c)
beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
d)
piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS);
e)
exporthitelrendszer (ECS);
f)
jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES).
Regionális rendszerek:
g)
nyugat-bengáli ösztönzési rendszer (West Bengal Incentive Scheme; WBIS).
(19)
A (18) preambulumbekezdésben meghatározott a)-d) pont alatti rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992. évi 22. sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, a továbbiakban: FTP) című dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra két FTP-dokumentum vonatkozik: az FTP 04-09 és az FTP 09-14. Az utóbbi 2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az FTP 04-09 és az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat lefekteti a „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04-09, illetve HOP I 09-14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik.
(20)
Az e) pont szerinti rendszer a banki tevékenységek szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amely lehetővé teszi az Indiai Központi Bank (a továbbiakban: IKB) számára, hogy az exporthitelek területén utasításokat adjon a kereskedelmi bankoknak.
(21)
Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít.
(22)
A g) pont szerinti rendszert Nyugat-Bengália kormánya kezeli, és a nyugat-bengáli kormány Kereskedelmi és Ipari Igazgatósága hozta létre 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésével, amelynek helyébe legutóbb a 2004. március 24-i 134-CI/O/Incentive/17/03/I sz. értesítés lépett.
3.2. Vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)
a) Jogalap
(23)
A DEPBS részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.3. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4. fejezete tartalmazza.
b) Jogosultság
(24)
A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.
c) A DEPBS gyakorlati végrehajtása
(25)
A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre - többek között az érintett termékre vonatkozóan is - megállapítottak ilyen DEPBS-szinteket. Ezeket a szinteket attól függetlenül határozzák meg, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A DEPB-szint az érintett termék esetében a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka során a FOB-paritáson számított érték 8 %-a volt, 58 INR/kg értékhatárral. Ebből következik, hogy a maximális kedvezmény 4,64 INR/kg.
(26)
Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áru exportálásának érdekében az indiai vámhatóságok - a feladási eljárás során - kiállítanak egy exportfuvarszámlát. Ez a dokumentum többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét. Az exportfuvarszámla kiállításakor az exportőr már tudja, milyen gazdasági előnnyel számolhat. Amint a vámhatóságok kiállították az exportfuvarszámlát, az indiai kormánynak megszűnik azon joga, hogy mérlegelje, nyújtható-e DEPBS-hitel. A kedvezmény kiszámításához releváns DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény mértékének visszamenőleges módosítására.
(27)
Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók - a beruházási javak kivételével - a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.
(28)
A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan számú exporttranzakcióra vonatkozhatnak. A DEPBS-hitelek kérelmezésére de facto nincsenek meghatározva szigorú határidők. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.47. bekezdésében említett benyújtási határidőn túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (azaz a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetése mellett bármikor elbírálhatók.
(29)
Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.
d) A DEPBS-re vonatkozó következtetések
(30)
Az DEPBS az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja és a 3. cikk 2. pontja értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végeredményben behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel növeli likviditását.
(31)
Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.
(32)
Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja értelmében - a kérelmező állításával ellentétben - nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, a hitel összege pedig nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva van kiszámítva. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.
e) A DEPBS megszüntetése
(33)
A 2011. június 17-i 54 (RE-2010)/2009-2014 sz. nyilvános értesítéssel a DEPBS-t utolsó alkalommal hosszabbították meg három hónappal, 2011. szeptember 30-ig. Mivel ezt követően nem jelentettek be további meghosszabbítást, a DEPBS-t ténylegesen visszavonták 2011. szeptember 30-tól kezdődően. Ennek következtében a rendszer 2011. szeptember 30. után semmiféle előnyt nem juttat a kérelmezőnek. Ezért ellenőrizni kell, hogy szükséges-e erre a rendszerre az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése szerinti intézkedéseket alkalmazni.
(34)
Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kérelmező már részesült a párhuzamos vámvisszatérítési rendszer által nyújtott hasonló előnyökben. A PET vámvisszatérítési mértéke a FOB-paritáson számított érték 5,5 %-a, de legfeljebb 5,50 INR/kg. Mivel azonban a vámvisszatérítési rendszert nem alkalmazták a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen a támogatás összegének kiszámítása ennél a rendszernél.
(35)
A kérelmező állítása szerint a vámvisszatérítési rendszer megfelel az alaprendelet II. mellékletében foglalt, „a termelési folyamathoz hozzáadott felhasználandó anyagokkal kapcsolatos iránymutatásoknak” különösen az említett melléklet I. bekezdésének. Azonban megállapítást nyert, hogy - a DEPBS-hez hasonlóan - a vámvisszatérítés mértékét attól függetlenül határozzák meg, hogy a behozatali vámokat ténylegesen befizették-e vagy sem.
f) A támogatás összegének kiszámítása
(36)
Az alaprendelet 3. cikke 2. pontja és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek nyújtott és a felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően történt. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor exporttranzakciókra. Jelenleg az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.
(37)
A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét.
(38)
Indokolt kérésre az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése második albekezdése a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor a hitelekből levonták a támogatás megkapása érdekében szükségszerűen felmerült költségeket.
(39)
Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése szerint ezeket a támogatási összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(40)
A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a kérelmező esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 6,7 %.
3.3. Exportorientált egységek (Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ)
(41)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a felülvizsgálati időszakban az EOU/EPZ/SEZ rendszerből nem jutott előnyhöz. Ezeket a rendszereket ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni.
3.4. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
a) Jogalap
(42)
Az EPCGS részletes leírása az FTP 04-09 és az FTP 09-14 5. fejezetében, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 5. fejezetében található.
b) Jogosultság
(43)
Erre a rendszerre a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és kereskedő-exportőrök jogosultak.
c) Gyakorlati végrehajtás
(44)
Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány - kérelemre és térítés ellenében - EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 5 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell felhasználni. Az FTP 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.
(45)
Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is.
(46)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.
d) Az EPCGS-sel kapcsolatos következtetések
(47)
Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke 1. pontjának a) alpontja ii. alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását.
(48)
Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. A kérelmező állítása szerint a beruházási javak beszerzése tekintetében nem kellene exportteljesítménytől függőnek tekinteni azokat az EPCGS-támogatásokat, amelyeknél az exportkötelezettség már a felülvizsgálati időszak előtt teljesült. Ezért ezeket nem lenne szabad egyedi támogatásnak tekinteni és kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett utasítani. Ki kell emelni, hogy maga a támogatás exportteljesítmény-függő volt, vagyis nem adták volna meg, ha a vállalat nem vállalt volna bizonyos exportkötelezettséget.
(49)
Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(50)
A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra (azaz 18,93 évre) elosztva. Az időközben felhalmozódott gazdasági előny teljes értékének kifejezése érdekében a Bizottság ehhez az összeghez kamatokat adott hozzá. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során a helyi valutában kínált hitelekre érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek.
(51)
Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye.
(52)
A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,6 %.
3.5. Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS)
a) Jogalap
(53)
Az FMS részletes leírása az FTP 04-09 3.9.1-3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09-14 3.14.1-3.14.3. bekezdésében, a HOP I 04-09 3.20-3.20.3. bekezdésében és a HOP I 09-14 3.8-3.8.2. bekezdésében található.
b) Jogosultság
(54)
A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.
c) Gyakorlati végrehajtás
(55)
E rendszer keretében minden terméknek a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 37C. függelékében felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek.
(56)
Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére.
(57)
A vámhitel-jogosultsági bizonylatot - a kivitel megtörténte vagy az áruk elszállítása után - az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.
(58)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.
d) Az FMS-sel kapcsolatos következtetések
(59)
Az FMS az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormánynak pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az india kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását.
(60)
Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.
(61)
Az alaprendelet 3. cikke 1.pontja a) alpontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(62)
A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(63)
Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező tekintetében megállapított támogatási ráta alacsonyabb, mint 0,1 %.
3.6. Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)
(64)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az exportfinanszírozására nyújtott kedvezményes kamatokból származó előnyöket 2011. június 30-ig. A rendszer részletes leírása az IKB Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10. című körrendeletében található, melynek címzettje valamennyi indiai kereskedelmi bank.
(65)
2011. július 1-jén az ECS feltételeit az IKB Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD NoDIR. (Exp).BC 04/04.02.002/2011-12. című körrendelete vizsgálta felül. A felülvizsgált feltételek semmiféle előnyt nem juttatnak a kérelmezőnek. Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése szerint ezt a rendszert ennélfogva nem kell kiegyenlíteni.
3.7. Jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES)
(66)
A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban az ITES keretében nem jutott előnyhöz. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
3.8. Az 1999-es nyugat-bengáli ösztönzési rendszer („1999-es WBIS”)
(67)
Nyugat-Bengália állam számos ösztönzőt biztosít az ipari vállalatoknak, többek közt a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi forgalmi adók alóli mentesség formájában, az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése érdekében.
a) Jogalap
(68)
A Nyugat-Bengália kormánya által alkalmazott rendszer részletes leírása a Nyugat-Bengália kormánya Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságának 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésében található meg.
b) Jogosultság
(69)
A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája (a vállalatok negatív listája), és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében.
c) Gyakorlati végrehajtás
(70)
A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Nyugat-Bengáliában, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor léteznek az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt területek is. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat található vagy létrejön.
d) Következtetés
(71)
A rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának (ii) alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. A rendszer a nyugat-bengáli kormány pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel a folyósított ösztönzők - jelen esetben a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi forgalmi adók alóli mentesség - csökkentik az egyébként esedékes adóbevételt. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre.
(72)
Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő.
(73)
Az 1999-es WBIS ennek értelmében kiegyenlíthető.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(74)
A támogatás összegét a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes, de az e rendszer keretében meg nem fizetett, a késztermékekre kivetett forgalmi adó és központi forgalmi adó nagysága alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mert a támogatás nem exportkontingens és nem a legyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek szerint került folyósításra. A vállalat által szerzett támogatás mértéke 1,4 % volt.
3.9. A kiegyenlíthető támogatások összege
(75)
A kérelmező esetében az alaprendelet rendelkezései szerint megállapított kiegyenlíthető támogatás teljes összege értékarányosan kifejezve 8,7 %. Ez a támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöböt.
(76)
A kérelmező tekintetében a jelenlegi eljárásban megállapított támogatási szintek a következők:
Rendszerek
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Összesen
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 19. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott.
3.10. A megváltozott körülmények tartós jellege a támogatások tekintetében
(78)
Az alaprendelet 19. cikke (4) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(79)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított támogatási kulcs nem éri el az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező állítása szerinti, a (7) preambulumbekezdésben található változtatásokat valóban végrehajtották. A kérelmező valóban nem élvezte az EOU-rendszerből származó előnyöket a felülvizsgálati időszak alatt, a (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint.
(80)
Az is megállapítást nyert azonban, hogy a kérelmező által a felülvizsgálati időszak alatt használt legfontosabb rendszert (azaz a DEBPS-t) 2011. szeptember 30-án megszüntették, és a kérelmező jelenleg olyan rendszert használ, amelyet nem alkalmaztak a felülvizsgálati időszak alatt (vám-visszatérítési rendszer). Ezért egyértelmű, hogy a felülvizsgálati időszak alatt fennálló helyzet nem tartós jellegű, mivel már időközben jelentős változáson esett át.
(81)
Ebből következik, hogy a részleges időközi felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy a vizsgálatot megszüntetik,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2012. június 26-án.