PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
A TANÁCS 1331/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó, egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság a 627/2011/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítása panasz (a továbbiakban: a panasz) alapján történt, amelyet 2010. augusztus 16-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt - az adott esetben összesen több mint 50 %-ot - képviselő gyártók nevében.
(3)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: a vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
Egyéni vizsgálat
(5)
Az egyéni vizsgálatra irányuló három kérelmet illetően a végleges határozat megállapította, hogy azok nem lefolytathatók, mivel azok a vizsgálatot indokolatlanul megnehezítenék, és megakadályoznák a vizsgálat időben való lezárását. Az ideiglenes rendelet (6) preambulumbekezdése szerint a Bizottság reprezentatív mintát választott ki, amelynek elemei a vizsgált időszak során az Eurostat által jegyzett teljes import 25 %-át, illetve a vizsgált időszak során az együttműködő exportőröktől származó teljes volumen több mint 38 %-át adták. Amint azt az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdése említi, a mintavételbe bevont három gyártóból kettő egy-egy nagy cégcsoport tagja. A vállalatcsoportok mérete különösen nagy nehézséget jelentett mind a vizsgálat, mind pedig az elemzés során. Ilyen körülmények között további gyártóktól egyéni vizsgálatra irányuló kérelmek elfogadására nem volt lehetőség.
C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(6)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése szerint az érintett termékek a KNK-ból származó, jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó egyes, rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket (a továbbiakban: érintett termék).
(7)
Az érintett termékkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (15)-(19) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
2. Hasonló termék
(8)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(9)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (21)-(43) preambulumbekezdései alapján néhány érdekelt fél megkérdőjelezte a piacgazdasági elbánás megállapításával kapcsolatos egyes eredményeket.
(10)
Az egyik fél állítása szerint a Bizottság nem hozta nyilvánosságra az uniós és a kínai piac nyersanyagárai közötti különbséget. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mind a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kihirdetés, mind pedig az ideiglenes nyilvánosságra hozatal tartalmazza az uniós, az egyesült államokbeli és a kínai piac nyersanyagárai közötti különbséget. Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdése szerint e különbség átlagosan és az acél fokozatától függően körülbelül 30 %. A Bizottság az összehasonlításhoz együttműködő uniós gyártóktól és kínai gyártóktól származó adatokat használt fel. Ezeket az adatokat néhány nyilvánosan hozzáférhető forrással is összevetették (3).
(11)
A felek azt is kifogásolták, hogy a Bizottság nem hasonlította össze a Kínába importált vasérc árát a nemzetközi piaci árakkal. Egy ide vonatkozó állítás szerint nem történt adatszolgáltatás azzal kapcsolatban sem, hogy a vasérc az érintett termék gyártói által vásárolt nyersanyag (buga, ingot, köracél) árára milyen hatást gyakorol. Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdése a komparatív előnnyel kapcsolatban ugyanakkor megemlíti a vasércet a Kínában a bugák, ingotok és a köracél alacsony árára adott lehetséges magyarázat elemzése során. A rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél gyártása során a vasérc mellett a nikkel és a króm a fő költségtényező. Ugyanakkor mivel a vasérc, a nikkel és a króm árát a nemzetközi piaci határozza meg, az Unióban illetve a Kínában gyártott bugák, ingotok és a köracél, majd végül a rozsdamentes acélból készült csövek árai közötti különbségre csupán korlátozott hatással lehet. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem 1. kritériumának elutasításához vezető megállapítások így nem a vasérc árán, hanem az érintett termék gyártása során közvetlenül felhasznált nyersanyagok (buga, ingot, köracél) árkülönbségén alapultak; ez az árkülönbség a megállapított állami beavatkozással (exportadó és a forgalmi adó vissza nem térítése) együtt arra a következtetésre vezetett, hogy a piacgazdasági elbánás megadásának 1. kritériuma nem teljesült.
(12)
Az egyik fél több alkalommal is megismételte ugyanazon kifogását a piacgazdasági elbánás megállapításának eljárási vonatkozásával kapcsolatban. A kifogás a tagállamok tanácsadó bizottságával történt konzultációkkal, nevezetesen a vizsgálat során e bizottság számára továbbított információkkal kapcsolatos. Ez a kérdés a félnek küldött két levélben is kifejtésre került, valamint a meghallgató tisztviselővel folytatott számos konzultációnak is tárgya volt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 19. cikke (5) bekezdésének értelmében a tagállamok tanácsadó bizottságával folytatott konzultációkkal kapcsolatos információcserét nem lehet nyilvánosságra hozni, kivéve az alaprendelet által kifejezetten meghatározott esetekben. Ennek megfelelően a hatályos rendelkezések értelmében a Bizottság és a tagállamok között átadott információkhoz harmadik fél részére nem lehet hozzáférést biztosítani.
(13)
Ugyanez a fél főként a nyersanyagok piacának torzulásaival kapcsolatban is kifogásokat fogalmazott meg. Kifogásolta, hogy a kínai belföldi piacon vásárolt rozsdamentes acélbugák csupán a nyersanyagvásárlásoknak egy részét tették ki a vizsgált időszak alatt. E tekintetben első és legfontosabb tényezőként meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja semmilyen küszöböt nem állapít meg a nyersanyagvásárlások azon hányadával kapcsolatban, amelynek torzító hatása van. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy a főbb ráfordítások költségeinek alapvetően tükrözniük kell a piaci értékeket. A legfontosabb azonban az, hogy a Bizottság kifejtette, hogy a kínai nyersanyagpiacon tapasztalt torzulások nem csupán a bugákat, hanem a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártása során felhasznált főbb nyersanyagokat is érintik. A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártása során felhasznált főbb nyersanyagok a rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél, melyek beszerzése az érintett termék előállítási költségeinek jóval több mint 50 %-át teszik ki. E nyersanyagok együttesen a 7218 10 HR-kód (acél öntvények és a rozsdamentes acél más elsődleges formái) alá tartoznak. E termékeket egységesen 15 %-os exportadó terheli, és export esetén nem áll fenn a 17 %-os forgalmi adó visszatérítésének lehetősége. Pontosan e vonatkozásban állapították meg azokat a torzulásokat, amelyek arra a következtetésre vezettek, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártók egyike sem felelt meg a piacgazdasági elbánásról szóló értékelés 1. kritériumának. Az érintett vállalat esetében a kínai belföldi piacról beszerzett, az érintett termék gyártásához használt nyersanyagok részesedése jelentős, a beszerzések körülbelül 30 %-a. Ezen felül meg kell jegyezni, hogy a vállalat beszerzésének további jelentős része kapcsolt vállalkozásoktól származik.
Kifejezetten a nem kapcsolódó beszállítótól történő beszerzésekre összpontosítva 56 % volt a hazai beszerzés. Ennek megfelelően és a fél állításaival ellentétben a piacgazdasági elbánás megállapítását illetően a tények téves értelmezése nem valósult meg sem a féllel való konzultáció, sem pedig a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációs folyamat során, a bizottság pedig az összes benyújtott érvről tájékoztatást kapott. Ennek megfelelően a kérelmet elutasították.
(14)
Az egyik vállalat arra hivatkozott, hogy a piacgazdasági elbánás megtagadásáról szóló döntésnek egyedinek és vállalatspecifikusnak kell lennie, ebben az ügyben azonban az intézmények az általános megállapításokat az egész országra kiterjesztették. Ez az érvelés nem fogadható el; az intézmények valójában minden egyes mintavételre kiválasztott gyártó esetében egyedileg végezték el az elemzést. Bár igaz az, hogy az intézmények mindhármuk esetén ugyanarra a következtetésre jutottak, de ez annak a ténynek az eredménye, hogy mindegyikük esetén állami beavatkozás valósul meg a döntéshozatali eljárásban, az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint.
(15)
A fentiekre tekintettel megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (21)-(43) preambulumbekezdéseiben foglalt azon megállapítás, hogy valamennyi piacgazdasági elbánás iránti kérelmet el kell utasítani.
2. Rendes érték
a) Analóg ország
(16)
Az egyik fél azt állította, hogy az Egyesült Államokat kellett volna analóg országként kijelölni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (46)-(48) preambulumbekezdéseiben alaposan megindokolták, miért nem az Egyesült Államokat jelölték ki analóg országnak. Tekintettel arra, hogy állítását tényekkel nem támasztotta alá és további érveket - amelyek az Egyesült Államok lehetséges analóg országként való kijelölésével kapcsolatos megállapításokat megváltoztathatták volna - nem szolgáltatott, a kérést elutasították.
(17)
Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket tesz, hogy egy megfelelő analóg ország együttműködését megnyerje. Az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdésében említett erőfeszítéseken felül a Bizottság megkeresett brazil, kanadai, malajziai, mexikói, dél-afrikai, dél-koreai, tajvani és ukrán gyártókat is. A Bizottság 46 vállalattal vette fel a kapcsolatot, azonban együttműködés egy esetben sem jött létre.
(18)
A fentiekre tekintettel megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetés, amely szerint a rendes értéket az Unióban hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizethető ár alapján kell megállapítani, szükség esetén úgy módosítva azt, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható mértékű nyereséget is.
b) A rendes érték meghatározása
(19)
Az ideiglenes rendelet (49)-(51) preambulumbekezdéseiben részletezettek szerint a rendes érték meghatározása során az Unióban hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakat vették alapul, illetve a hozzájuk legközelebb álló olyan termékek árait, amelyek átmerője, acélfokozata és terméktípusa (pl. hidegen vagy melegen húzott) azonos, szükség esetén úgy módosítva azokat, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is.
(20)
A felek által az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakkal, továbbá a kiigazításokkal (pl. kereskedelmi szinttel és minőségi megítéléssel) kapcsolatban tett észrevételei az alábbi (45) és (46) preambulumbekezdések tárgyát képezik.
(21)
Az egyik vállalat azt állította, hogy a rendes értéket az Európai Unióból az Egyesült Államokba, illetve az uniós gyártók által az uniós piacra szánt üreges rozsdamentes acél munkadarabok importárai alapján lehetne meghatározni. Ezt az állítást azonban további adatokkal nem támasztották alá. A vállalat nem szolgált érvekkel azzal kapcsolatban, hogy a rendes érték ily módon történő meghatározása miért lenne jobban alkalmazható az ideiglenes rendeletben javasolt módszernél. Különösen azt nem támasztották alá, hogy a rendes érték meghatározásának alapjaként az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termékekért fizetett ár helyett miért az üreges munkadarabok árai lennének jobban alkalmazhatók.
(22)
Ezen túlmenően nem támasztották alá azt sem, hogy miért az Európai Unióból az Egyesült Államokba irányuló exportot kellene figyelembe venni. A fenti alternatíva különösen annak fényében nem megfelelő, hogy minden együttműködő egyesült államokbeli gyártó az uniós anyavállalatától származó importra támaszkodik, ahogy azt az ideiglenes rendelet (48) preambulumbekezdése is említi. Ezen felül az ideiglenes rendelet (48) preambulumbekezdésében említett magas egyesült államokbeli feldolgozási költségek (amiért az Egyesült Államok nem minősül megfelelő analóg országnak) miatt sem megfelelő a módszer.
(23)
Az Egyesült Államokból az Európai Unióba szánt exportot az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése tárgyalta. Azt is figyelembe vették, hogy az Egyesült Államok exportárait torzítják a magas termelési költségek, és hogy az exportvolumene korlátozott.
(24)
Ugyanez a vállalat azt is javasolta, hogy a rendes érték az uniós gyártók által az üreges rozsdamentes acél munkadarabokért fizetett tényleges importárak alapján legyen meghatározva. Ugyanakkor, ahogy azt a panasz is említi, az üreges munkadarabokat Indiából az Európai Unióba importáló uniós gyártó nem működik együtt a vizsgálatban. A mintavételre kiválasztott uniós gyártók közül pedig senki nem importál üreges munkadarabokat az unión kívülről. Ezért az ajánlott módszert nem lehet alkalmazni.
(25)
A fentiek figyelembevételével megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (49)-(51) preambulumbekezdésében foglaltak a rendes érték meghatározása terén.
3. Exportár
(26)
Az egyik fél megismételte azon kérését, amely szerint a tisztességes összehasonlítás érdekében az értékesítés időpontjaként a megrendelés időpontja helyett a számla kibocsátásának időpontját vegyék figyelembe. Ezt a kérést az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja alapján nyújtották be. Ahogyan azt a meghallgató tisztviselővel 2011. március 11-én lezajlott meghallgatás során az érintett félnek kifejtették, a szóban forgó intézkedés kifejezetten az átváltási árfolyamokra, így az árak összehasonlításakor szükséges valutaátváltások során is alkalmazandó árfolyamokra vonatkoznak. Következésképpen a megrendelés dátumára való hivatkozás csupán az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlítás keretében alkalmazott átváltási árfolyamokat érinti, nem vonatkozik a vizsgált időszakban az Európai Unióba érkezett exportértékesítés árbevételére és volumenére.
(27)
Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. Így az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdése megerősítést nyert.
4. Összehasonlítás
(28)
A fenti (20) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a felek az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakkal, továbbá a kiigazításokkal (pl. kereskedelmi szinttel és minőségi megítéléssel) kapcsolatos észrevételei az alábbi (45) és (46) preambulumbekezdések tárgyát képezik.
(29)
Az egyik fél három meghatározott paraméterre, az átmérőre, az acélfokozatra és a terméktípusra (pl. hidegen vagy melegen húzott acél) alapozva kérdőjelezte meg az exportár és a normál érték összehasonlítására alkalmazott módszert. Állítása szerint inkább a részleteket kellett volna összehasonlítani, és figyelembe kellett volna venni más paramétereket is, nevezetesen a falvastagságot, a hosszúságot és az anyagvizsgálatot.
(30)
A bizottsági szolgálatok valóban több paraméterről gyűjtöttek adatokat, beleértve a hosszúságot, a falvastagságot és az anyagvizsgálatot is.
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének értelmében a dömpingkülönbözet megállapítására rendes esetben úgy kerül sor, hogy összehasonlítják a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az összes exportügyletek árának súlyozott átlagával. Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése megköveteli, hogy a dömpingszámítások alapja a „Közösségbe irányuló összes exportügylet” legyen, azonban csak „a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően”. A vállalat az úgynevezett termékkódokra és az ott felsorolt paraméterekre is hivatkozott. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a termékkódok a vizsgálat során a vállalatok által benyújtott igen sok és rendkívül részletes adat strukturálását és rendszerezését segítik elő. A termékkódok használata az érintett termék és a hasonló termék kategóriáján belül a különböző termékjellemzők részletesebb elemzésében nyújt segítséget. A tisztességes összehasonlítás biztosításának érdekében az összehasonlítást a legmegbízhatóbb jellemzők alapján végezték el.
(32)
A vállalat kifogását követően a Bizottság levelében kifejtette, hogy mivel a csövek falvastagsága arányban áll azok súlyával, az összehasonlítás e jellemzőt közvetett módon magában foglalta. Az anyagvizsgálathoz hasonló egyéb jellemzők az összehasonlításra csupán csekély hatással vannak. Így például majdnem minden érintett terméket alávetnek általános vizsgálati módszereknek.
(33)
Mindazonáltal hangsúlyozni kell, hogy a panaszos fél állításával ellentétben a Bizottság nem hagyott semmilyen adatot figyelmen kívül. Nem szokatlan ugyanakkor, hogy míg a termékkódban használt bizonyos paraméterek a többinél kisebb súllyal bírnak, addig más meghatározott paraméterek biztosabb alapként szolgálnak a tisztességes összehasonlításra. Az összehasonlítás során a fizikai vagy egyéb tényezők alapján egyetlen csőtípust sem hagytak figyelmen kívül, és új terméktípusokat sem hoztak létre. Éppen ellenkezőleg, a csövek átmérőjétől és hosszától függetlenül az összes értékesítés az összehasonlítás részét képezte.
(34)
A vállalat szerint a Bizottság által alkalmazott megközelítés ezen felül meggátolta abban is, hogy a fizikai jellemzők kiigazítására igényt nyújtson be. A kifogást azon tények alapján nyújtották be, hogy a Bizottság az összehasonlítást csupán három paraméter alapján végezte el, így azzal a (31) és az azt követő preambulumbekezdések már foglalkoztak.
(35)
Az összehasonlítás kérdését eljárási szempontból tekintve (ahogyan azt ugyanez a fél megfogalmazta) meg kell jegyezni, hogy a vállalatnak minden lehetősége megvolt az ügyében végzett számítások véleményezésére. Az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatalának napján e számítások minden részletét közzétették. Az összehasonlítás során használt paraméterekkel kapcsolatban a vállalat 2011. július 11-én kelt levelében kért részletes magyarázatot. Az észrevételekre a bizottsági szolgálatok 2011. július 19-én válaszoltak. A vállalat ezután 2011. július 29-én kelt levelében megismételte érveit. Míg a vállalat nem értett egyet az összehasonlítás alapjaival, továbbra is állította, hogy a falvastagsághoz, a hosszúsághoz, illetve az anyagvizsgálathoz hasonló paraméterek befolyásolják az árakat. A fent említettek szerint a Bizottság elismeri, hogy ezek a paraméterek bizonyos mértékben befolyással vannak az árakra. Ugyanakkor továbbra is a 3 legfontosabb paraméter alapul vétele bizonyult alkalmasabb módszernek a számítások során, mivel ez eredményezi a legjelentősebb számú egyezést és ez nyújtja a legnagyobb esélyt arra, hogy minden exportügylethez a megfelelő értékesítési árat rendeljük.
(36)
A vállalat állítása szerint nem volt lehetősége a kiigazításra vonatkozó kérelmet benyújtani. Ezt az érvet el kell utasítani. A kérelmek benyújtására az eljárás folyamán mindvégig lehetőség volt, még az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalakor is, amikor a vállalat megismerte a számítások minden részletét.
(37)
Az egyik fél állítása szerint a kisebb átmérőjű termékek előállítási költségének nagyobb átmérőjű termékekre való alkalmazása nem tükrözi a valós költségeket, mivel a nagyobb átmérőjű termékek előállítási költsége jóval magasabb. Ugyanakkor a fél nem bocsátott rendelkezésre semmilyen alternatívát, és állítását tényekkel nem támasztotta alá. Ennek megfelelően tekintettel arra, hogy semmilyen alternatív módszert nem javasoltak, az alkalmazott módszer tekinthető a legésszerűbbnek.
(38)
Egy másik fél állítása szerint mivel a Bizottság csak három paramétert, valamint minőségi megítélést és a kereskedelmi szintnek megfelelő kiegészítést alkalmazott, a kiigazítások száma arra vall, hogy az uniós gyártók termékei az importált kínai termékekkel aligha összehasonlíthatók. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az intézmények által végrehajtott kiigazítások minden dömpingszámításnak elválaszthatatlan részét képezik. E kiigazításokról az alaprendelet rendelkezik, így nem kérdőjelezhető meg az érintett termék és a hasonló termékek összehasonlítása. Valójában a magas megfelelési arány a bizonyítéka annak, hogy az érintett termék és a hasonló termékek teljes mértékben összehasonlíthatók.
(39)
Figyelemmel a fentiekre, az ideiglenes rendelet (53) és (54) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
5. Dömpingkülönbözetek
(40)
Az egyik fél állítása szerint a nikkel árának erőteljes ingadozása miatt a dömpingkülönbözetet negyedéves szinten kellett volna kalkulálni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben az exportárak és a rendes érték összehasonlítása nem az árak és költségek, hanem csupán az értékesítési árak súlyozott átlagainak összehasonlítása (a rendes érték az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai) alapján lett meghatározva. Továbbá a nikkel világpiaci ára emelkedett, így az nem korlátozódott csupán Kínára. Az ár a vizsgált időszakban legfeljebb három hónapban növekedett, míg az érintett termék értékesítése a vizsgált időszak során folyamatos volt. Ezen felül a nyersanyagok árainak változását az üzleti tevékenység velejárójának kell tekinteni. Mivel a nikkelt a Londoni Fémtőzsdén jegyzik, az annak árában bekövetkezett minden változás egyaránt érinti az uniós és a kínai gyártókat is. Bármilyen különbség a kínai nyersanyagárak torzulása következtében lehetséges, így a számítás során e különbségeket nem vették figyelembe. Ennek megfelelően az állítást el kell utasítani, és az összehasonlítást az átlagos éves kínai exportárakra és az éves átlagos uniós árakra kell alapozni, majd úgy módosítani azt, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is. Az állítást ezért elutasították.
(41)
Az egyik kínai gyártó állítását bizonyítékokkal támasztotta alá, amelyek szerint az egyéni dömpingszámítás során a kiigazítással kapcsolatos számítások pontatlanok voltak. A Bizottság helyt adott az érvelésnek és új számításokat végzett, amelyek eredményeképpen a dömpingkülönbözetet 83,7 %-ban állapította meg. E módosításon kívül az ideiglenes rendelet (55)-(61) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapítások megerősítést nyernek. A módosított dömpingkülönbözetek a következők:
Végleges dömpingkülönbözet
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, az I. mellékletben felsorolt együttműködő exportőr gyártók esetében
71,5 %
Minden más vállalat
83,7 %
E. AZ OKOZOTT KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat
(42)
Az uniós gazdasági ágazat fogalmát, valamint az uniós gazdasági ágazat mintájának reprezentatív jellegét illetően új kérelmek nem érkeztek az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően. Így az ideiglenes rendelet (62) és (63) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
2. Uniós fogyasztás
(43)
Az uniós fogyasztásra vonatkozóan nem érkeztek új kérelmek. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (64)-(66) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
3. Az érintett országból származó behozatal
(44)
A mennyiségre, a piaci részesedésre és a dömpingelt behozatal árának alakulására vonatkozó ideiglenes megállapításokat illetően az érdekelt felek kérelmet nem nyújtottak be. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (67)-(69) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
Áralákínálás
(45)
A kínai behozatal által megvalósított áralákínálás kiszámítását illetően a kínai exportőr gyártók és az uniós gazdasági ágazat vállalatai egyaránt további információt kértek a számítás során alkalmazott bizonyos kiigazítások (pl. a behozatal utáni költségek, a kereskedelmi szint, illetve a piac által észlelt minőség) meghatározásának módjáról. A Bizottság a kiigazítások meghatározási módjának közlésével - a titoktartási szabályok figyelembevételével - eleget tett a kérésnek.
(46)
Az egyik kínai gyártó észrevételeit követően az áralákínálás számításában kisebb javításokat hajtottak végre, mivel az ideiglenes számítás során a kereskedelmi szintnek megfelelő kiigazításnak részét képezte a behozatal utáni költségek egy része is, amelyeket ugyanakkor tartalmazott egy minden behozatali költséget érintő külön kiigazítás is. A kiigazítás eredményeképpen az ideiglenes szakaszhoz képest az áralákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges szint kevesebb mint 1 százalékponttal változott (a részletekért lásd az alábbi (82) és (83) preambulumbekezdést).
(47)
A fent említett módosításokon kívül és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)-(71) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(48)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány kínai exportőr gyártó azt állította, hogy bizonyos mutatókat a kárelemzésből ki kellene zárni. A gyártók azt állították, hogy a gyártás és a kapacitáskihasználtság az uniós felhasználás ütemével párhuzamosan csökkent, és ennek alapján ezeket a mutatókat az anyagi kárelemzés során nem kellene figyelembe venni. Hasonló panasz érkezett az uniós értékesítésekkel kapcsolatban is, amelyek állítólag szintén a fogyasztás csökkenéséhez hasonló mértékben estek.
(49)
Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a kárelemzés során minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót meg kell vizsgálni, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A dömpingelt behozatalon felül a károkozáshoz hozzájárult minden egyéb tényező potenciális hatását az F. fejezet (Okozati összefüggés) tárgyalja, különösen az egyéb tényezők hatásaival foglalkozó pontok (lásd a lenti (59)-(69) preambulumbekezdéseket).
(50)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (72)-(89) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(51)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(92) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal és a gazdasági visszaesés hatásai
(52)
Néhány fél újra megismételte az ideiglenes szakasz során tett állítását, amely szerint az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt anyagi károk jelentős részét a dömpingelt behozataltól különböző tényezőknek kell tulajdonítani.
(53)
Ezzel összefüggésben néhány kínai exportőr gyártó az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kifejezetten azt állította, hogy az eladási volumenek és a piaci részesedés csökkenése jelentős részben a gazdasági válságból eredő keresletcsökkenés, nem pedig a kínai dömpingelt behozatal eredménye. Azt is állították továbbá, hogy a kínai behozatal árainak 9 %-os, illetve az uniós gazdasági ágazat árainak 8 %-os csökkenése a figyelembe vett időszak alatt szintén azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat csökkenő árai pusztán a visszaesett piaci keresletből, nem pedig a dömpingelt behozatalból erednek.
(54)
Meg kell jegyezni először is, hogy az ideiglenes rendelet (103)-(106) preambulumbekezdései elismerik, hogy a gazdasági visszaesés és a kereslet zsugorodása kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot, és hozzájárult az ágazatot ért kárhoz. Ugyanakkor ez nem csökkenti az uniós piacon jelentős részesedést szerzett, olcsó, dömpingelt kínai behozatalnak az uniós piacra gyakorolt káros hatásait a figyelembe vett időszak során.
(55)
Az ideiglenes rendelet (104) és (105) preambulumbekezdéseiben kifejtettek szerint a dömpingelt behozatal hatása csökkenő kereslet mellett sokkal súlyosabb mértékű, mint a gyors növekedés időszakaiban. Úgy tűnik, hogy a figyelembe vett időszak során a kínai behozatal az uniós áraknak folyamatosan alákínált. Továbbá az áralákínálás 21 % és 32 % között mozgott a vizsgált időszak során, a kínai behozatal pedig több mint 18 %-os részt foglalt el az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett jelentős, 7,9 %-os növekedésének eredményeképpen. Míg a kínai behozatal bizonyítottan nyomást gyakorolt az árakra, és így megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot költségeinek fedezésére (a nyereséget nem is említve), addig e behozatalok megnövekedett volumene és piaci részesedése lehetetlenné tette, hogy az uniós gazdasági ágazat az általa termelt mennyiséget növelje, kapacitását jobban kihasználja, különösen a főként forgalmazókon keresztül értékesített árujellegű termékeket illetően.
(56)
Ugyanakkor a csupán az értékesítési volumenhez, a piaci részesedéshez, illetve az eladási árhoz hasonló válogatott kármutatók alapján levont következtetések ez esetben torzítanák az elemzést. Az értékesítési volumen és a piaci részesedés csökkenése például többek között a nyereségesség súlyos visszaesésével párosultak, amelyek oka nagyrészt a dömpingelt behozatal által az árra gyakorolt nyomás volt. Ami konkrétan a piaci részesedés kérdését illeti, az uniós gazdasági ágazat részesedése a figyelembe vett időszakban 3,6 százalékponttal zsugorodott a kínai behozatallal szemben. Végezetül tekintettel az áralákínálás és a kínai behozatal relatív és abszolút értelemben vett növekedésének mértékére, semmilyen formában nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak csökkenése nem áll kapcsolatban a dömpingelt behozatalok árszintjeivel.
(57)
A fentiekre való tekintettel és a kínai behozatal - jelentős volumene és árra gyakorolt nyomásának együttes jelenléte által az - uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása alapján az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és a felderített jelentős kár között jóváhagyják.
(58)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94)-(96) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
2. Az egyéb tényezők hatásai
(59)
A harmadik országból az Unióba érkező behozatal hatásával kapcsolatban néhány kínai exportőr gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontos piacvesztéséből 1 százalékpontnyi veszteséget a Japánból és Indiából érkező behozatalnak kell tulajdonítani. A kínai behozatal piaci térnyerése ugyanakkor egyaránt az egyéb behozatalok és az uniós gazdasági ágazat rovására történt. A kínai piaci részesedés 7,9 százalékpontos növekedése szétbontható egy 3,6 százalékpontos uniós gazdasági ágazati piacvesztésre, valamint egy 4,3 százalékpontos egyéb behozatalt érintő piacvesztésre.
(60)
Ugyanezek a kínai exportőr gyártók azt is állították, hogy bizonyos egyéb harmadik országok, nevezetesen Ukrajna, India, és az Egyesült Államok átlagos importárai szintén jelentősen csökkentek, amellyel ugyancsak károkat okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy összességében a Kínától eltérő országok importárainak átlaga a figyelembe vett időszak során valójában 34 %-kal emelkedett. Amint azt az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése is megállapítja, az Egyesült Államok importárai nagyban meghaladták az uniós piac árait. Ugyanez a preambulumbekezdés hangsúlyozza azt is, hogy az Ukrajnából érkező behozatal piaci részesedése csökkent, míg az amerikai és indiai import piaci részesedése alapvetően stabil maradt. Mindazonáltal az Eurostat importadatai alapján nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy a harmadik országokból érkezett behozatal jelentős szerepet játszott volna az uniós gazdasági ágazat állapotának romlásában, így a dömpingelt kínai behozatal és a károkozás közötti okozati összefüggés továbbra is fennáll.
(61)
Az ideiglenes rendelet (97)-(102) preambulumbekezdésének megállapításaival kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában a megállapítások ezúton megerősítést nyernek.
(62)
A fenti (52)-(58) preambulumbekezdésekben elemzett okok következtében a gazdasági visszaesést nem lehet az okozati összefüggést megtörő tényezőnek tekinteni. Mivel az ideiglenes rendelet (103)-(106) preambulumbekezdéseit a benyújtott észrevételek egyike sem vonta kétségbe, azok megállapításai érvényben maradnak.
(63)
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményét illetően az ideiglenes rendelet (107) és (108) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetésekkel kapcsolatos észrevételek hiányában e következtetések megerősítést nyernek.
(64)
Számos kínai exportőr gyártó állítása szerint az egységenkénti előállítási költségnek az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdésében leírt 18 %-os növekedése a dömpingelt behozatalnál fontosabb szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésében, ezért az egységenkénti előállítási ár emelkedése okozta hatásokról részletesebb elemzést kértek.
(65)
A Bizottság megvizsgálta az ügyet és megállapította, hogy az egységenkénti előállítási ár emelkedése a következő tényezőknek tulajdonítható: a megnövekedett nyersanyagárak következtében megemelkedett előállítási költségek, értékcsökkenés, általános előállítási költségek, valamint az általános és adminisztratív költségek („SGA-költségek”), továbbá a gyártás hirtelen csökkenése.
(66)
Mivel az uniós gazdasági ágazat árrögzítő mechanizmusa nagymértékben csillapítja a nyersanyagköltségek ingadozását - az úgynevezett „ötvözetfelár” mechanizmus az árat közvetlenül az árajánlat legfontosabb nyersanyagaihoz (nikkel, molibdén, króm) köti -, így annak a nyereségességre gyakorolt hatása valószínűleg nem jelentős. Az elégtelen termelési és értékesítési volumenekkel kapcsolatos többi tényező ugyanakkor közvetlen hatással volt a nyereségesség szintjére. Mivel az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumene a dömpingelt behozatal nélkül jelentősen magasabb lett volna, így nem vonható le következtetésként, hogy az egységenkénti előállítási ár, nem pedig a dömpingelt behozatal lett volna a károkozáshoz vezető legfontosabb tényező, az ugyanis elválaszthatatlan a dömpingelt behozatal megnövekedett volumenétől.
(67)
Néhány kínai exportőr gyártó azt is felvetette, hogy a megállapított károkozáshoz vezető egyik fontos tényező a zuhanó fogyasztás közepette az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakításra tett sikertelen kísérlete lehetett.
(68)
E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem csupán a zuhanó fogyasztás hatásaival, hanem a zuhanó fogyasztás időszakában a dömpingelt behozatal hatásaival kellett megbirkóznia. Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat i. a válság ideiglenes jellege és a várható fellendülés reményében nem csökkentette termelőkapacitását, így nem várható el kapacitásának csökkentése a szokatlanul alacsony, dömpingárakon előállított kínai behozatal növekvő volumene miatt sem; ii. folyamatosan fejlesztette termékösszetételét, különös tekintettel a nagy értékű speciális termékekre, amely piacon a kínai behozatal kevésbé jelentős; valamint iii. az általa foglalkoztatott munkaerő létszámát 8 %-kal, míg a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltséget 2 %-kal csökkentette a figyelembe vett időszakban (e csökkentéseket a válság időszakára, tehát 2008 és a vizsgált időszak közötti periódusra vetítve a két érték már 19, illetve 11 százalékpont). Mindezen elemek azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat igen aktívan próbált választ találni az elszenvedett károkból származó negatív hatásokra. A fenti lépések ugyanakkor elégtelennek bizonyultak a kereslet visszaesése alatt a dömpingelt behozatal okozta káros hatások ellensúlyozására.
(69)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109) és (110) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(70)
Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínából származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a jelentős okozott kár közötti okozati összefüggést. A fentieket figyelembe véve megállapítható, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(71)
Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó és a (111)-(113) preambulumbekezdésben összefoglalt következtetéseit.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(72)
A Bizottság a felek észrevételeit figyelembe véve folytatta az elemzést az uniós érdekek vonatkozásában.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(73)
Az uniós gazdasági ágazat érdekeivel kapcsolatban további észrevétel vagy információ nem érkezett. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (116)-(120) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
2. A független uniós importőrök érdekei
(74)
Az e kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)-(123) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek.
3. A felhasználók érdekei
(75)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy korábban nem együttműködő felhasználó vállalat észrevételeket nyújtott be az uniós érdekekkel kapcsolatban. A felhasználó úgy érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések a vállalatra jelentős hatással lesznek. Állítása szerint a rozsdamentes acélcsövek számos feldolgozott terméknek, így a felhasználó által is gyártott termékeknek (például hőcserélők) is fontos alapanyaga, ezen felül aggodalmát fejezte ki az ellátás biztonságával kapcsolatban, tekintettel a vállalat által tapasztalt uniós gyártók szállításainak késedelmére.
(76)
Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a felhasználó által vásárolt rozsdamentes acélcsöveknek csupán 5 %-a származik Kínából, az intézkedések vállalatra gyakorolt hatása korlátozottnak tűnik mind a költség, mind pedig az ellátás biztonságának szempontjából.
(77)
Ami pedig kifejezetten az állítólagos költséghatást illeti, a vállalat nem tudta állítását tényleges adatokkal alátámasztani. Ezen felül a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (124) és (125) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyetlen teljes mértékben együttműködő vállalat esetében a költséghatás jelentéktelennek tekinthető mind a teljes vállalatot, mind pedig a rozsdamentes acélcsöveket felhasználó üzletágát illetően.
(78)
Az ellátás biztonságának a felhasználó által felvetett kérdésével kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Kínán kívül még számos más harmadik országból lehet továbbra is rozsdamentes acélcsöveket importálni az Európai Unióba. Emellett mivel az uniós gazdasági ágazat marad továbbra is a termék legfontosabb beszállítója, ezért fennmaradásuk a felhasználó ágazat számára is kritikus.
(79)
Bár az ideiglenes szakaszban azt is figyelembe vették, hogy bizonyos olyan vállalatokat, amelyek a Kínából importált rozsdamentes csövekből jelentősebb mennyiségeket használnak termékeik előállításához, a dömpingellenes intézkedések súlyosabban érinthetnek (lásd az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdését), tekintettel arra, hogy az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően semmiféle megalapozott állítás, vagy más új információt nem nyújtottak be, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a dömpingellenes intézkedések bevezetéséből eredő előnyöket nem múlják felül a hasonló felhasználókkal kapcsolatban várt kedvezőtlen hatások. Ezért a felhasználók érdekeivel kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (124)-(130) preambulumbekezdésében leírt megállapítások ezúton megerősítést nyernek.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(80)
A fentieket figyelembe véve véglegesen megállapítják, hogy végső soron semmilyen kényszerítő ok nem szól a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetése ellen. Így az ideiglenes rendelet (131)-(132) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetések megerősítést nyernek.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(81)
A panaszosok úgy érveltek, hogy az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os célhaszonkulcs rendkívül alacsony, és ismét hangot adtak azon álláspontjuknak, miszerint 12 %-os szint lenne indokolt, figyelembe véve, hogy a szóban forgó gazdasági ágazat tőkeigényes és folyamatos technikai és újító fejlesztéseket, ezáltal pedig jelentős beruházásokat tesz szükségessé. A panaszosok azt állították, hogy ez a nyereségszint szükséges ahhoz, hogy a befektetett tőke megfelelően megtérüljön, és az említett befektetésekre lehetőség nyíljon. A fenti állítást azonban tényleges adatokkal nem támasztották alá. Ezért megállapítható, hogy továbbra is az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os haszonkulcs alkalmazandó.
(82)
Ami a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározását illeti, ahogy azt a (45) preambulumbekezdés is kimondja, a kereskedelmi szintnek az áralákínálás számítását is érintő kiigazításával kapcsolatban kisebb javításokat hajtottak végre a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítása során.
(83)
A fenti változtatás a kár megszüntetéséhez szükséges szint apróbb felülvizsgálatát eredményezte. Ennek eredményeként a kár megszüntetéséhez szükséges szintet 48,3 % és 71,9 % között állapították meg az alábbi táblázatban feltüntetett módon:
Vállalat/vállalatok
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, az I. mellékletben felsorolt együttműködő exportőr gyártók esetében
56,9 %
Minden más vállalat
71,9 %
(84)
Az egyik kínai exportőr gyártó kérése szerint a gazdasági válság okozta károk miatt a kárkülönbözetet az eladási ár alá kínálás helyett inkább enyhébb áralákínálás alapján határozza meg a Bizottság, mivel állítása szerint számos más dömpingellenes eljárás során is ezt a módszert alkalmazták (4). Ugyanakkor az exportőr gyártó által felsorolt vizsgálatok mindegyikében olyan különleges okok álltak fenn a gazdasági ágazatban vagy szektorban, amelyek e módszer kivételes alkalmazását alátámasztották (monopólium létrehozásának veszélye, az uniós gazdasági ágazat jelentős kapacitásnövekedése egy érett piacon, a gazdasági ágazatban a nyereség világszerte hosszú ideje fennálló hiánya). A vizsgálat során nem ez a helyzet, mivel a gazdasági válság a világgazdaságot sújtotta, így nem tekinthető csupán a varrat nélküli rozsdamentes vas- és acélcsöveket gyártó gazdasági ágazatra jellemzőnek.
2. Végleges intézkedések
(85)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. Ez esetben, mivel a kár megszüntetéséhez szükséges szint alacsonyabb, mint a meghatározott dömpingkülönbözet, a végleges intézkedéseket a kár megszüntetéséhez szükséges szint alapján kell meghozni.
(86)
A fentiek alapján a megállapított vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat/vállalatok
Dömpingellenes vám végleges mértéke
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, az I. mellékletben felsorolt együttműködő exportőr gyártók esetében
56,9 %
Minden más vállalat
71,9 %
(87)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínából származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(88)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(89)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(90)
Az említett egyéni dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell haladéktalanul benyújtani, mellékelve minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével.
(91)
Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám elrendelésére kívánt javaslatot tenni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül a végleges tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(92)
Az érdekelt felek észrevételeit megfelelően mérlegelték. Egyik észrevétel sem változtatta meg a vizsgálat eredményeit.
(93)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(94)
Az új exportőrök és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében, mivel az nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
3. Az ideiglenes dömpingellenes vámok végleges beszedése
(95)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár mértékére (az e rendelettel kivetett végleges vámot az ideiglenes rendeletben kivetett vámnál magasabb szinten állapították meg), a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN kódok (TARIC kódok: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 és 7304900091) alá tartozó rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek behozatalaira, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket, végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat/vállalatok
Dömpingellenes vám végleges mértéke
Kiegészítő TARIC-kód
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,9 %
Minden más vállalat
71,9 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínából származó rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövekre, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket, a 627/2011/EU bizottsági rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
3. cikk
Amennyiben Kína bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2009. július 1-jétől2010. június 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban Kína azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így az 56,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Genfben, 2011. december 14-én.