NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 65/2011
ze dne 27. ledna 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na čl. 51 odst. 4, čl. 74 odst. 4 a článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (2) zrušilo a nahradilo nařízení Komise (ES) č. 796/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém podle nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 73/2009, a dále pro podmíněnost podle nařízení Rady (ES) č. 479/2008 (3).
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 ze dne 7. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova (4), obsahuje mnoho křížových odkazů na administrativní a kontrolní pravidla, jež byla stanovena ve zrušeném nařízení (ES) č. 796/2004. Měly by se zohlednit změny, které do uvedených administrativních a kontrolních pravidel vneslo nařízení (ES) č. 1122/2009, zatímco zásady stanovené nařízením (ES) č. 1975/2006 by se měly dodržovat. Kromě toho pro zajištění celistvosti, jasnosti a jednoduchosti by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1975/2006 měla být pozměněna tak, aby se odkazy na nařízení (ES) č. 1122/2009 omezily na co nejnižší nezbytnou míru. Nařízení (ES) č. 1975/2006 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno.
(3)
Členské státy by měly zavést kontrolní systém, kterým se zajistí, aby byly prováděny všechny nezbytné kontroly za účelem účinného ověření dodržování podmínek, za nichž je podpora poskytnuta. Rovněž by mělo být možné kontrolovat podle soustavy ověřitelných ukazatelů veškerá kritéria způsobilosti stanovená právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy či programy rozvoje venkova.
(4)
Ze zkušenosti vyplývá, že integrovaný administrativní a kontrolní systém uvedený v hlavě II kapitole 4 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (5), je efektivním a účinným prostředkem pro provádění režimů přímých plateb. V souvislosti s opatřeními týkajícími se plochy a zvířat podle osy 2 uvedenými v hlavě IV kapitole I oddílu 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 by se proto administrativní a kontrolní pravidla, jakož i související ustanovení týkající se snížení a vyloučení v případě nepravdivých prohlášení, měla řídit zásadami stanovenými v integrovaném administrativním a kontrolním systému, zejména nařízením (ES) č. 1122/2009.
(5)
U některých podpůrných opatření podle osy 2 a u rovnocenných podpor podle osy 4 uvedených v hlavě IV kapitole I oddílů 2 a 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 však musí být administrativní a kontrolní pravidla přizpůsobena jejich zvláštním vlastnostem. Totéž platí pro podpůrná opatření podle os 1 a 3 stanovená v oddílech 1 a 3 téže kapitoly a pro rovnocennou podporu podle osy 4. Pro tato podpůrná opatření proto musí být zavedena zvláštní ustanovení.
(6)
S cílem zajistit, aby všechny orgány státní správy mohly zorganizovat účinnou integrovanou kontrolu všech oblastí, na něž je požadována platba podle osy 2, jakož i v rámci režimů podpor „na plochu“ v souladu s nařízením (ES) č. 1122/2009, měly by být žádosti o platbu pro opatření týkající se plochy podle osy 2 podávány ve stejné lhůtě jako jednotná žádost stanovená v části II hlavě II kapitole I uvedeného nařízení.
(7)
S cílem zajistit odstrašující účinek kontrol obecně platí, že by platby neměly být prováděny před dokončením kontrol způsobilosti. Je však vhodné povolit vyplácení plateb do určité výše po dokončení administrativních kontrol. Při stanovení této výše by mělo být zohledněno riziko přeplatku.
(8)
Pravidla pro kontrolu stanovená tímto nařízením by měla zohlednit zvláštní vlastnosti příslušných opatření podle osy 2. Z důvodu jasnosti by proto za tímto účelem měla být stanovena zvláštní pravidla.
(9)
Členské státy mohou za účelem ověření dodržování kritérií způsobilosti použít důkazy získané od jiných útvarů, subjektů či organizací. Měly by však mít jistotu, že tyto útvary, subjekty či organizace pracují na takové úrovni, která jim umožňuje dostatečně kontrolovat dodržování kritérií způsobilosti.
(10)
Z dosavadních zkušeností vyplývá, že je nezbytné vyjasnit určitá ustanovení, zejména pokud jde o vymezení počtu hektarů a zvířat, jakož i o snížení, vyloučení a navrácení prostředků.
(11)
V souladu s článkem 50a nařízení (ES) č. 1698/2005 byly v rámci určitých opatření stanovených uvedeným nařízením platby podmíněny dodržením požadavků podmíněnosti podle hlavy II kapitoly 1 nařízení (ES) č. 73/2009. Je proto třeba sladit pravidla pro podmíněnost s pravidly uvedenými v nařízeních (ES) č. 73/2009 a (ES) č. 1122/2009.
(12)
Z dosavadních zkušeností vyplývá, že pro některá zvláštní podpůrná opatření jsou potřebná zvláštní kontrolní ustanovení.
(13)
Měly by být provedeny následné kontroly investičních operací, aby se ověřil soulad s čl. 72 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005. Měl by být určen základ a obsah zmíněných kontrol.
(14)
Členské státy by měly Komisi oznámit počet provedených kontrol a jejich výsledky, aby mohla splnit své závazky související s řízením opatření.
(15)
Měly by být stanoveny určité obecné zásady kontroly, které zahrnují právo Komise provádět kontroly.
(16)
Členské státy by měly zajistit, aby platební agentury uvedené v článku 6 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (6) byly dostatečným způsobem informovány o kontrolách prováděných jinými útvary či subjekty, aby mohly plnit své povinnosti v rámci uvedeného nařízení.
(17)
S cílem vyhnout se problémům v účetnictví, které by mohly nastat, pokud by se pro kalendářní rok 2011 musely používat různé kontrolní postupy, použije se toto nařízení ode dne 1. ledna 2011.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro kontrolní postupy a podmíněnost týkající se spolufinancovaných opatření na podporu rozvoje venkova podle nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„žádostí o podporu“ žádost o podporu nebo o přistoupení k režimu podle nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
„žádostí o platbu“ žádost o platbu vnitrostátními orgány podaná příjemcem;
c)
„jiným prohlášením“ každé prohlášení či dokument, které není uvedeno v písmenech a) a b) a které musí být předloženo příjemcem nebo třetí stranou nebo musí být v jejich držení, aby byly splněny zvláštní požadavky vyplývající z některých opatření rozvoje venkova.
Článek 3
Žádosti o podporu, žádosti o platbu a jiná prohlášení
1. Členské státy stanoví vhodné postupy pro podávání žádostí o podporu.
2. V případě opatření s víceletými závazky podává příjemce každoroční žádost o platbu.
Členské státy však mohou od fyzického podávání každoročních žádostí o platbu upustit, pokud zavedou účinné alternativní postupy pro provádění administrativních kontrol podle článku 11 či případně 24.
3. Žádost o podporu, žádost o platbu či jiné prohlášení lze kdykoli zcela či částečně stáhnout. Potvrzení o stažení zaeviduje příslušný orgán.
Pokud však příslušný orgán již informoval příjemce o nesrovnalostech v dokladech uvedených v prvním pododstavci nebo pokud oznámil příjemci svůj úmysl provést kontrolu na místě a pokud tato kontrola následně odhalí nesrovnalosti, nelze stažení povolit, pokud jde o části, jichž se nesrovnalosti týkají.
Stažením uvedeným v prvním pododstavci se příjemci ocitají v témž postavení, v jakém byli před podáním příslušných dokumentů či jejich části.
4. Žádosti o podporu, žádosti o platbu a jiná prohlášení mohou být kdykoli po jejich podání upraveny v případě zjevných chyb, které jako takové uzná příslušný orgán.
Článek 4
Obecné zásady kontroly
1. Členské státy zavedou kontrolní systém, kterým se zajistí, aby byly prováděny všechny nezbytné kontroly za účelem účinného ověření dodržování podmínek, za nichž je podpora poskytnuta.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, zajistí členské státy, aby veškerá kritéria způsobilosti stanovená právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy či programy rozvoje venkova mohla být kontrolována podle soustavy ověřitelných ukazatelů, které určí členské státy.
3. Členské státy zajistí, aby se v případě žádostí o podporu, žádostí o platbu a jiných prohlášení podaných stejným příjemcem používal jednotný identifikační systém. Identifikace musí být slučitelná se systémem identifikace totožnosti každého zemědělce uvedeným v čl. 15 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 73/2009.
4. Kontroly na místě podle článků 12, 20 a 25 tohoto nařízení a další kontroly podle pravidel Unie pro zemědělské subvence se podle možností provádějí ve stejnou dobu.
5. Na základě posouzení výsledků kontrol podle článků 11, 12, 24 a 25 se stanoví, zda by jakékoli případné problémy mohly v obecné rovině představovat riziko pro jiné podobné operace, příjemce či jiné subjekty. Toto posouzení také musí odhalit příčiny takových situací a určit, zda je nutný další přezkum nebo zda jsou nutné nápravné či preventivní akce.
6. Žádosti o podporu, žádosti o platbu a jiná prohlášení se odmítnou, pokud příjemci nebo jejich zástupci zabrání provedení kontrol. Všechny částky, které již byly za uvedenou operaci uhrazeny, se při zohlednění kritérií stanovených v čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení vrátí.
7. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 4 tohoto nařízení a pokud účel kontroly není ohrožen, mohou se kontroly na místě oznámit předem. Oznámení je přísně omezené na nezbytné minimální časové období, které nepřekročí 14 dní. U kontrol na místě v souvislosti s opatřeními týkajícími se zvířat však oznámení, s výjimkou řádně odůvodněných případů, nesmí být učiněno dříve než 48 hodin předem.
8. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, neprovedou se žádné platby ve prospěch příjemců, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořili podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb s cílem získat výhodu, která není v souladu s cíli dotyčného režimu podpor.
9. Omezení či vyloučení podle tohoto nařízení se nedotkne dodatečných sankcí podle jiných ustanovení právních předpisů Unie či vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Vrácení neoprávněně vyplacených částek
1. V případě neoprávněné platby příjemce vrátí dotyčné částky, které jsou zvýšeny o úroky vypočítané v souladu s odstavcem 2.
2. Úroky se vypočítají za období od okamžiku, kdy byla příjemci oznámena povinnost vrátit částku, do okamžiku vrácení nebo odečtení částky, jež má být vrácena.
Použitelná úroková sazba se vypočítá podle ustanovení vnitrostátních právních předpisů, nesmí však být nižší než úroková sazba použitelná pro vymáhání částek podle vnitrostátních předpisů.
3. Povinnost vrátit částku uvedená v odstavci 1 se neuplatní, pokud byla platba provedena omylem příslušného orgánu nebo jiného orgánu a pokud příjemce nemohl chybu přiměřeným způsobem odhalit.
Pokud se však chyba týká skutečností rozhodných pro výpočet dotyčné platby, použije se první pododstavec pouze v případě, že rozhodnutí o vrácení nebylo sděleno do 12 měsíců od provedení platby.
ČÁST II
ADMINISTRATIVNÍ A KONTROLNÍ PRAVIDLA
HLAVA I
PODPORA ROZVOJE VENKOVA PRO NĚKTERÁ OPATŘENÍ PODLE OSY 2 A OSY 4
KAPITOLA I
Obecná Ustanovení
Článek 6
Oblast působnosti a definice
1. Tato hlava se použije na:
a)
podporu poskytovanou v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
podporu poskytovanou v souladu s čl. 63 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 s ohledem na operace spadající pod opatření definovaná v rámci osy 2.
Tato hlava se však nepoužije na opatření uvedená v čl. 36 písm. a) bodu vi) a písm. b) bodech vi) a vii) a v čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 ani na opatření podle čl. 36 písm. b) bodů i), (ii) a iii) uvedeného nařízení, pokud jde o náklady na zavedení.
2. Pro účely této hlavy se rozumí:
a)
„opatřením týkajícím se plochy“ opatření nebo dílčí opatření, u nichž je podpora založena na velikosti vykázané plochy;
b)
„opatřením týkajícím se zvířat“ opatření nebo dílčí opatření, u nichž je podpora založena na počtu vykázaných zvířat.
c)
„zjištěnou plochou“ plocha pozemků či parcel, na niž je žádána podpora a jež je určena v souladu s článkem 11 a čl. 15 odst. 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
d)
„zjištěnými zvířaty“ počet zvířat zjištěný podle článku 11 a čl. 15 odst. 5 tohoto nařízení.
Článek 7
Použitelná pravidla
1. Pro účely této hlavy se použijí obdobně čl. 2 druhý pododstavec body 1), 10) a 20), čl. 6 odst. 1, čl. 10 odst. 2, články 12, 14, 16, 20, čl. 25 odst. 1 druhý pododstavec, články 73, 74 a 82 nařízení (ES) č. 1122/2009. V případě opatření uvedených v čl. 36 písm. b) bodech iii), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005 však členské státy mohou zavést vhodné alternativní systémy za účelem jednoznačného určení pozemků, na které se poskytuje podpora.
2. Pro účely této hlavy se odkazy na „zemědělce“ v nařízení (ES) č. 1122/2009 považují za odkazy na „příjemce“.
Článek 8
Žádosti o platbu
1. V případě všech závazků začínajících po 1. lednu 2007 nebo smluv, které vstoupí v platnost po uvedeném dni, se žádosti o platbu v rámci opatření týkajících se plochy podávají ve lhůtách stanovených v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009. Členské státy se však mohou rozhodnout, že toto ustanovení uplatní až od roku 2008.
2. Použije-li členský stát ustanovení čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce tohoto nařízení, považuje se žádost o platbu za podanou v souladu s lhůtami stanovenými v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009.
3. Články 22 a 23 nařízení (ES) č. 1122/2009 se použijí obdobně na žádosti o platbu v rámci této hlavy. Žádost o platbu obsahuje kromě informací uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení také informace, které jsou v daném ustanovení uvedeny s ohledem na nezemědělskou půdu, pro kterou se žádá podpora.
Článek 9
Platby
1. Žádná platba na opatření nebo soubor operací spadající do oblasti působnosti této hlavy nesmí být provedena před dokončením kontrol uvedeného opatření nebo souboru operací s ohledem na kritéria způsobilosti podle kapitoly II oddílu I.
Členské státy se však mohou při zohlednění rizika přeplatku rozhodnout zaplatit až 75 % podpory po dokončení administrativních kontrol stanovených v článku 11. Procentní podíl platby je pro všechny příjemce opatření nebo souboru operací stejný.
2. S ohledem na kontroly podmíněnosti stanovené v kapitole II oddílu II se veškeré neoprávněně vyplacené platby v případech, kdy takové kontroly nemohou být dokončeny před provedením platby, vrátí zpět v souladu s článkem 5.
KAPITOLA II
Kontrola, snížení a vyloučení
Článek 10
Obecné zásady
1. Členské státy využijí integrovaný administrativní a kontrolní systém stanovený v hlavě II kapitole 4 nařízení (ES) č. 73/2009.
2. Ověřování dodržování kritérií způsobilosti sestává z administrativních kontrol a kontrol na místě.
3. Dodržování požadavků podmíněnosti se ověřuje pomocí kontrol na místě a případně pomocí administrativních kontrol.
4. Během doby trvání závazku se pozemky, pro něž se poskytuje podpora, nesmí vyměňovat s výjimkou případů zvlášť vymezených v programu rozvoje venkova.
Oddíl I
Dodržování kritérií způsobilosti, závazky a související povinnosti
Pododdíl I
Kontrola
Článek 11
Administrativní kontroly
1. Administrativní kontroly se provádějí u všech žádostí o podporu, žádostí o platbu a jiných prohlášení, které má příjemce nebo třetí strana předložit, a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky. V rámci těchto postupů se zajistí zaznamenávání prováděných kontrol, výsledků ověřování a opatření přijatých v případě rozporů.
2. Administrativní kontroly zahrnují, kdykoli je to možné a vhodné, křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z integrovaného administrativního a kontrolního systému. Tyto křížové kontroly se použijí alespoň v případě pozemků a hospodářských zvířat, na něž se vztahují podpůrná opatření, aby se zabránilo neoprávněnému vyplacení podpory.
3. Kontrole podléhá i dodržování dlouhodobých závazků.
4. Pokud z křížových kontrol vyplyne podezření, že došlo k nesrovnalostem, následují další přiměřená správní opatření, a v případě nutnosti kontrola na místě.
5. Administrativní kontroly způsobilosti případně také zohlední výsledky ověřování prováděných jinými útvary, subjekty či organizacemi zúčastněnými na kontrolách zemědělských subvencí.
Článek 12
Kontroly na místě
1. Celkový počet kontrol na místě v případě žádostí o platbu podaných během každého kalendářního roku se bude týkat alespoň 5 % všech příjemců spadajících do oblasti působnosti této hlavy. V případě opatření stanoveného v čl. 36 písm. a) bodě iv) nařízení (ES) č. 1698/2005 musí být však 5 % míry dosaženo na úrovni opatření.
Do minimálního počtu příjemců kontrolovaných podle prvního pododstavce však nespadají žadatelé, kteří podle výsledků administrativních kontrol nejsou způsobilí.
2. Pokud by kontroly na místě odhalily významné nesrovnalosti v souvislosti s daným opatřením nebo v určitém regionu či jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v běžném roce a procentní podíl příjemců, u nichž bude provedena kontrola na místě v následujícím roce.
3. Kontrolní vzorky pro kontroly na místě, jež se mají provádět podle odstavce 1 tohoto článku, se vybírají v souladu s článkem 31 nařízení (ES) č. 1122/2009. Na základě analýzy rizik podle uvedeného článku mohou členské státy vybrat ke kontrole na místě zvláštní opatření příjemců.
4. V případě příjemců z víceletých opatření zahrnujících platby trvající déle než pět let se po pátém roce vyplácení mohou členské státy rozhodnout kontrolovat alespoň 2,5 % těchto příjemců.
Příjemci, kteří jsou kontrolováni podle prvního pododstavce tohoto odstavce, se pro účely odst. 1 prvního pododstavce neberou v potaz.
Článek 13
Zpráva o kontrole
O kontrolách na místě provedených podle tohoto pododdílu se vyhotoví zpráva o kontrole, která se vypracuje v souladu s článkem 32 nařízení (ES) č. 1122/2009.
Článek 14
Obecné zásady pro kontroly na místě
1. Kontroly na místě se provádějí po celý rok na základě analýzy rizik, která představují různé závazky v rámci každého opatření rozvoje venkova.
2. Předmětem kontrol opatření na místě, která byla vybrána ke kontrole podle čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení jsou veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat.
Článek 15
Předmět kontrol na místě a určení ploch
1. Členské státy určí kritéria a kontrolní metody, které umožní, aby kontrola různých závazků a povinností příjemce splňovala požadavky čl. 48 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (7).
2. Pokud členské státy stanoví, že zvláštní prvky kontroly na místě se mohou provádět na základě vzorku, musí být tímto vzorkem zaručena spolehlivost a reprezentativnost kontroly. Členské státy stanoví kritéria pro výběr vzorku. Pokud kontroly tohoto vzorku odhalí nesrovnalosti, bude velikost vzorku přiměřeně zvětšena.
3. Pokud jde o kontroly opatření týkajících se plochy, zahrnují kontroly na místě všechny zemědělské pozemky a nezemědělskou půdu, pro které se žádá podpora.
4. Skutečné určení velikosti ploch v rámci kontroly na místě však může být omezeno na vzorek představující alespoň 50 % ploch, pokud je tímto vzorkem zaručena spolehlivost a reprezentativnost kontroly, a to jak pokud jde o kontrolovanou plochu, tak požadovanou podporu. Pokud kontroly tohoto vzorku odhalí nesrovnalosti, bude velikost vzorku přiměřeně zvětšena.
5. Určení ploch a dálkový průzkum Země se provádějí podle čl. 34 odst. 1 až 5 a článku 35 nařízení (ES) č. 1122/2009.
V případě opatření uvedených v čl. 36 písm. b) bodech iii), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005 však členské státy mohou určit vhodnou odchylku, která nesmí být v žádném případě vyšší než dvojnásobek odchylek stanovených v čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1122/2009.
6. S ohledem na kontrolu opatření týkajících se zvířat se kontroly na místě provádějí v souladu s článkem 42 nařízení (ES) č. 1122/2009.
Pododdíl II
Snížení a vyloučení
Článek 16
Snížení a vyloučení ve vztahu k velikosti plochy
1. Jestliže příjemce v daném roce nevykáže všechny zemědělské plochy a rozdíl mezi celkovou zemědělskou plochou vykázanou v žádosti o platbu a součtem vykázané plochy a celkové plochy nevykázaných pozemků je větší než 3 % vykázané plochy, celková částka podpory na opatření týkající se plochy splatná tomuto příjemci v daném roce se sníží až o 3 % v závislosti na závažnosti opomenutí.
První pododstavec se nepoužije, pokud všechny dotčené zemědělské oblasti byly příslušným orgánům vykázány v rámci:
a)
integrovaného systému uvedeného v článku 15 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo
b)
jiných administrativních a kontrolních systémů, které v souladu s článkem 26 uvedeného nařízení zaručují slučitelnost s integrovaným systémem.
2. Pro účely tohoto článku se plochy vykázané příjemcem, na které dostává stejnou míru podpory v rámci určitého opatření týkajícího se plochy, považují za jednu skupinu plodin. Pokud se používají postupně klesající částky podpory, bere se v úvahu průměr těchto hodnot vázaných k příslušným vykázaným plochám.
3. Pokud je zjištěná plocha s určitou skupinou plodin větší než plocha vykázaná v žádosti o platbu, použije se pro výpočet podpory vykázaná plocha.
Pokud plocha vykázaná v žádosti o platbu překročí plochu zjištěnou pro danou skupinu plodin, vypočítá se podpora na základě plochy zjištěné pro tuto skupinu plodin.
Pokud je však v rámci opatření rozdíl mezi celkovou zjištěnou plochou a celkovou plochou vykázanou v žádosti o platbu menší nebo roven 0,1 hektaru, považuje se zjištěná plocha za rovnu vykázané ploše. Pro tento výpočet se bere v úvahu pouze vykázání větší rozlohy ploch na úrovni stejné skupiny plodin.
Třetí pododstavec se nepoužije, činí-li rozdíl více než 20 % celkové plochy vykázané pro platby.
Pokud byl pro plochu způsobilou pro podporu stanoven maximální limit nebo strop, sníží se počet hektarů vykázaný v žádosti o platbu na tento limit nebo strop.
4. Pokud stejná plocha slouží jako podklad pro žádost o platbu v rámci více než jednoho opatření týkajícího se plochy, zohlední se tato plocha pro každé opatření zvlášť.
5. V případě uvedeném v odst. 3 druhém pododstavci se podpora vypočte na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl přesahuje buď 3 %, nebo dva hektary, ale nepřevyšuje 20 % zjištěné plochy.
Pokud je rozdíl větší než 20 % zjištěné plochy, neposkytne se pro dotyčnou skupinu plodin žádná podpora.
Pokud rozdíl přesahuje 50 %, je příjemce rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše, která odpovídá rozdílu mezi plochou vykázanou v žádosti o platbu a zjištěnou plochou.
6. Pokud rozdíly mezi plochou vykázanou v žádosti o platbu a zjištěnou plochou, jak je uvedeno v odst. 3 druhém pododstavci, vyplývají z úmyslně vykázané větší plochy, příjemci se za dotyčný kalendářní rok a dotyčné opatření týkající se plochy neposkytne podpora, na kterou by měl podle uvedeného pododstavce nárok, pokud je rozdíl větší než 0,5 % zjištěné plochy nebo více než jeden hektar.
Pokud je rozdíl větší než 20 % zjištěné plochy, je příjemce rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše, která odpovídá rozdílu mezi plochou vykázanou v žádosti o platbu a zjištěnou plochou.
7. Částka vyplývající z vyloučení stanovených v odst. 5 třetím pododstavci a odst. 6 druhém pododstavci tohoto článku se odečte v souladu s článkem 5b nařízení Komise (ES) č. 885/2006 (8). Pokud nemůže být částka v souladu s uvedeným článkem plně odečtena během tří kalendářních let po kalendářním roce zjištění, nevyrovnaný zůstatek se stornuje.
Článek 17
Snížení a vyloučení ve vztahu k počtu zvířat
1. Pro účely tohoto článku se skot na jedné straně a ovce a kozy na straně druhé posuzují samostatně.
V případě zvířat jiných než těch, která jsou uvedena v prvním pododstavci, stanoví členské státy vhodný systém snížení a vyloučení.
2. Pokud platí individuální limit nebo individuální strop, musí se počet zvířat vykázaných v žádosti o platbu snížit až na limit nebo strop stanovený pro dotyčného příjemce.
V žádném případě nelze poskytnout podporu na vyšší počet zvířat, než je vykázáno v žádosti o platbu.
Pokud je počet zvířat vykázaný v žádosti o platbu vyšší než počet zvířat zjištěných při správních kontrolách nebo kontrolách na místě, vypočítá se podpora na základě počtu zjištěných zvířat.
3. Skot, který ztratil jednu ze dvou ušních značek, se považuje za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně a jednotlivě identifikovat podle ostatních prvků systému pro identifikaci a evidenci skotu.
Pokud se nesrovnalosti týkají chybných záznamů do evidence skotu nebo do zvířecích pasů, považuje se dotyčný skot za nezjištěná zvířata pouze v případě, že jsou takové chyby zjištěny alespoň při dvou kontrolách v průběhu 24 měsíců. Ve všech ostatních případech se dotyčná zvířata považují za nezjištěná již po prvním zjištění nesrovnalosti.
Ustanovení čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení se použijí na záznamy a oznámení v systému pro identifikaci a registraci skotu.
4. V případě uvedeném v odst. 2 třetím pododstavci se celková částka podpory, na niž má příjemce nárok na základě opatření, sníží o procentní podíl, který se stanoví v souladu s odstavcem 6, pokud jsou nesrovnalosti zjištěny nejvýše u tří zvířat.
5. Pokud jsou nesrovnalosti zjištěny u více než tří zvířat, bude celková částka podpory, na kterou má příjemce v rámci opatření nárok, snížena o:
a)
procentní podíl, který se stanoví v souladu s odstavcem 6, pokud uvedený procentní podíl není vyšší než 10 %;
b)
dvojnásobek procentního podílu stanoveného v souladu s odstavcem 6, pokud je procentní podíl vyšší než 10 %, ale nepřesahuje 20 %.
Pokud je procentní podíl vyšší než 20 %, neposkytne se na dané opatření žádná podpora.
Pokud procentní podíl činí více než 50 %, je příjemce rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše, která odpovídá rozdílu mezi počtem vykázaných zvířat a počtem zjištěných zvířat v souladu s odst. 2 třetím pododstavcem. Částka vyplývající z vyloučení se odečte v souladu s článkem 5b nařízení (ES) č. 885/2006. Pokud nemůže být částka v souladu s uvedeným článkem plně odečtena během tří kalendářních let po kalendářním roce, kdy došlo k zjištění, nevyrovnaný zůstatek se stornuje.
6. Pro stanovení procentních podílů uvedených v odstavcích 4 a 5 se počet zvířat, u kterého byly zjištěny nesrovnalosti, vydělí počtem zjištěných zvířat.
V případě použití čl. 16 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1122/2009 zvířata, pro která lze potenciálně poskytnout podporu a která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému pro identifikaci a evidenci skotu, jsou považována za zvířata, u kterých byly zjištěny nesrovnalosti.
7. Pokud rozdíl mezi vykázaným počtem zvířat a zjištěným počtem v souladu s odst. 2 třetím pododstavcem vyplývá z úmyslných nesrovnalostí, neposkytne se v rámci daného opatření žádná podpora.
Pokud procentní podíl stanovený podle odstavce 6 činí více než 20 %, je příjemce navíc rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše částky, která odpovídá rozdílu mezi počtem vykázaných zvířat a počtem zvířat zjištěných v souladu s odst. 2 třetím pododstavcem. Částka vyplývající z vyloučení se odečte v souladu s článkem 5b nařízení (ES) č. 885/2006. Pokud nemůže být částka plně odečtena během tří kalendářních let po kalendářním roce zjištění, nevyrovnaný zůstatek se stornuje.
Článek 18
Snížení a vyloučení v případě nedodržení jiných kritérií způsobilosti, závazků a souvisejících povinností
1. Požadovaná podpora se sníží či zamítne, pokud nejsou splněny následující povinnosti a kritéria:
a)
v případě opatření uvedených v čl. 36 písm. a) bodech iv) a v) a v písm. b) bodě v) nařízení (ES) č. 1698/2005 odpovídající závazné normy a minimální požadavky pro používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, jiné příslušné povinné požadavky uvedené v čl. 39 odst. 3, čl. 40 odst. 2 a čl. 47 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005, dále pak závazky, jež jdou nad rámec uvedených norem a požadavků; nebo
b)
kritéria způsobilosti, jež se nevztahují na velikost plochy nebo počet vykázaných zvířat.
V případě víceletých závazků se snížení, vyloučení a navrácení podpory rovněž použijí na částky, které již byly pro uvedený závazek vyplaceny v předchozích letech.
2. Členský stát získá zpět a/nebo odmítne podporu nebo určí částku, o kterou bude podpora snížena, zejména na základě závažnosti, rozsahu a trvalost zjištěného porušení.
Závažnost porušení závisí zejména na závažnosti z něj vyplývajících důsledků, přičemž se zohlední cíle nedodržených kritérií.
Rozsah porušení závisí zejména na účinku, který porušení vyvolává u operace jako celku.
Zda je porušení trvalé, závisí zejména na délce trvání účinku nebo na možnosti ukončení tohoto účinku rozumnými prostředky.
3. Pokud porušení vyplývá z úmyslných nesrovnalostí, je příjemce vyloučen z dotyčného opatření jak v kalendářním roce, kdy došlo k zjištění, tak v následujícím kalendářním roce.
Oddíl II
Podmíněnost
Pododdíl I
Kontrola
Článek 19
Obecná pravidla
1. Aniž je dotčen čl. 51 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005, se „podmíněností“ rozumí dodržení povinných požadavků na hospodaření a dobrého zemědělského a environmentálního stavu uvedených v čl. 50a odst. 1 uvedeného nařízení a minimální požadavky na používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin podle čl. 51 odst. 1 druhého pododstavce uvedeného nařízení.
2. Ustanovení článku 22 nařízení (ES) č. 73/2009 a čl. 2 druhého pododstavce bodů 2) a 32) až 37), článků 8, 47, 48, 49, článku 50 s výjimkou odst. 1 prvního pododstavce, čl. 51 odst. 1, 2 a 3, článků 52, 53, 54, čl. 70 odst. 3, 4, 6 a 7 a článků 71 a 72 nařízení (ES) č. 1122/2009 se s ohledem na podmíněnost použijí přiměřeně.
3. Pro výpočet snížení uvedeného v článku 21 tohoto nařízení se minimální požadavky pro používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin uvedené v čl. 39 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 považují za součást oblasti životní prostředí a oblasti veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009. Oba minimální požadavky se považují za „akt“ ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 33) nařízení (ES) č. 1122/2009.
Článek 20
Kontroly na místě
1. Příslušný kontrolní orgán v případě požadavků a norem, za které odpovídá, provádí kontroly na místě u alespoň 1 % všech příjemců, kteří podali žádosti o platbu podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a písm. b) bodů i), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Vzorky příjemců, kteří mají být zkontrolováni podle odstavce 1, mohou být vybrány ze souboru příjemců, kteří již byli vybráni podle článku 12 tohoto nařízení a na něž se vztahují příslušné požadavky a normy, nebo ze všech příjemců, kteří podali žádosti o platbu podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a písm. b) bodů i), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005 a kteří jsou povinni splnit příslušné požadavky nebo normy.
3. Pokud se tím zvýší účinnost kontrolního systému, může se použít kombinace postupů stanovených v odstavci 2.
4. Pokud akty a normy pro podmíněnost vyžadují, aby kontroly na místě nebyly předem oznámeny, použije se stejný požadavek rovněž v případě kontrol na místě týkajících se podmíněnosti.
Pododdíl II
Snížení a vyloučení
Článek 21
Snížení a vyloučení
Aniž je dotčen čl. 51 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud je zjištěno porušení, uplatní se snížení a vyloučení podle čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení na celkovou částku podpory podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a písm. b) bodů i), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005, která byla nebo má být poskytnuta dotyčnému příjemci po podání žádostí o platbu, které podal nebo podá v průběhu kalendářního roku, kdy došlo k zjištění.
Oddíl III
Pořadí snížení
Článek 22
Pořadí snížení
Pokud se použije vícero snížení, pak se použijí v následujícím pořadí:
-
nejprve podle čl. 16 odst. 5 a 6 a čl. 17 odst. 4 a 5 tohoto nařízení;
-
poté podle článku 18 tohoto nařízení;
-
poté v případě opožděného podání podle článku 23 nařízení (ES) č. 1122/2009;
-
poté podle čl. 16 odst. 1 tohoto nařízení;
-
poté podle článku 21 tohoto nařízení;
-
nakonec podle čl. 16 odst. 7 a čl. 17 odst. 7 tohoto nařízení.
HLAVA II
PODPORA ROZVOJE VENKOVA PODLE OSY 1 A OSY 3 A NĚKTERÁ OPATŘENÍ PODLE OSY 2 A OSY 4
KAPITOLA I
Úvodní ustanovení
Článek 23
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na výdaje podle nařízení (ES) č. 1698/2005, na které se nevztahuje hlava I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Kontrola, snížení a vyloučení
Oddíl I
Kontrola
Pododdíl I
Obecná ustanovení
Článek 24
Administrativní kontroly
1. Administrativní kontroly se provádějí u všech žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných prohlášení, které má příjemce nebo třetí strana předložit, a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky. V rámci těchto postupů se zajistí zaznamenávání prováděných kontrol, výsledků ověřování a opatření přijatých v případě rozporů.
2. Administrativní kontroly žádostí o podporu zahrnují zejména ověření:
a)
způsobilosti operace, u které se žádá o podporu;
b)
dodržení výběrových kritérií stanovených v programu rozvoje venkova;
c)
souladu operace, u které se žádá o podporu, s použitelnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie týkajícími se v relevantních případech zejména veřejných zakázek, státních podpor a ostatních příslušných závazných norem zavedených vnitrostátními právními předpisy nebo programy rozvoje venkova;
d)
přiměřenosti předložených nákladů, která se hodnotí pomocí vhodného systému hodnocení, jako např. referenčních nákladů, porovnání různých nabídek nebo hodnotícího výboru;
e)
spolehlivosti žadatele s odkazem na předchozí spolufinancované operace prováděné od roku 2000.
3. Administrativní kontroly žádostí o platbu zahrnují především, a je-li to vhodné v případě dotčené žádosti, ověření:
a)
dodávek spolufinancovaných produktů a služeb;
b)
zda byly skutečně vynaloženy uplatňované výdaje;
c)
dokončené operace ve srovnání s operací, u které se žádalo o podporu a na kterou byla podpora poskytnuta.
4. Administrativní kontroly investičních operací zahrnují alespoň jednu návštěvu podporované operace nebo lokality, do níž plynou investice, aby bylo ověřeno uskutečnění investice.
Členský stát se však může na základě řádně podložených důvodů rozhodnout takové návštěvy neprovádět. Zmíněné důvody jsou následující:
a)
operace je součástí vzorku pro kontrolu na místě, která se provádí podle článku 25;
b)
předmětná operace představuje malou investici;
c)
členský stát má za to, že riziko nesplnění podmínek pro poskytnutí podpory je nízké nebo že riziko toho, že investice nebyla uskutečněna, je nízké.
Rozhodnutí uvedené v druhém pododstavci a jeho odůvodnění se zaeviduje.
5. Administrativní kontroly zahrnují postupy pro zamezení neoprávněnému dvojímu financování z jiných režimů podpor Unie nebo vnitrostátních režimů podpor a za jiná programová období. Pokud financování z jiných zdrojů existuje, zajistí uvedené kontroly, aby celková přijatá podpora nepřekročila maximální přípustné horní hranice podpor.
6. Platby příjemců musí být doloženy fakturami a doklady o platbě. Není-li to možné, budou platby doloženy doklady stejné průkazní hodnoty.
Článek 25
Kontroly na místě
1. Členské státy organizují kontroly schválených operací na místě na základě určení vhodného vzorku. Tyto kontroly se pokud možno provádějí před vyplacením konečné platby na operaci.
2. Výdaje, na které se vztahují kontroly na místě, představují nejméně 4 % výdajů uvedených v článku 23, jež jsou financovány z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a jež každý kalendářní rok vyplácí platební agentura. Zohledňují se pouze kontroly provedené do konce daného roku.
Během celého programového období představují výdaje, na které se vztahují kontroly, nejméně 5 % výdajů financovaných z EZFRV.
3. Vzorek schválených operací, který má být kontrolován podle odstavce 1, se vybírá zejména podle:
a)
potřeby kontrolovat vhodnou kombinaci druhů a velikostí operací;
b)
rizikových faktorů zjištěných na základě vnitrostátních kontrol nebo kontrol Unie;
c)
potřeby zachovat rovnováhu mezi osami a opatřeními;
d)
potřeby náhodně zvolit mezi 20 % a 25 % výdajů.
4. Inspektoři provádějící kontrolu na místě se neúčastní administrativních kontrol téže operace.
Článek 26
Obsah kontrol na místě
1. Členské státy kontrolami na místě ověřují:
a)
zda žádosti o platbu, které příjemce podal, lze doložit účetními nebo jinými doklady, a pokud je to nutné včetně kontroly přesnosti údajů v žádosti o platbu, jež se provede na základě údajů či obchodních dokladů vedených třetími stranami;
b)
zda u dostatečného počtu výdajových položek povaha a časové zařazení dotčeného výdaje jsou v souladu s předpisy Unie a zda odpovídají schváleným specifikacím operace a skutečně provedeným pracím či skutečně poskytnutým službám;
c)
zda využití nebo zamýšlené využití operace je v souladu s popisem využití uvedeným v žádosti o podporu;
d)
zda byly veřejně financované operace uskutečněny v souladu s pravidly a politikami Unie, zejména s pravidly pro nabídková řízení a s příslušnými závaznými normami zavedenými vnitrostátními právními předpisy nebo programy rozvoje venkova.
2. Předmětem kontrol na místě ohledně žádostí o platbu vybraných ke kontrole, jak je uvedeno v čl. 25 odst. 3 tohoto nařízení, jsou veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat.
3. Kromě výjimečných případů, které musí být řádně zaznamenány a vysvětleny vnitrostátními orgány, zahrnují kontroly na místě návštěvu operace nebo, pokud je operace nehmotná, návštěvu jejího organizátora.
4. Pouze kontroly, jež plně splňují požadavky tohoto článku, lze započítat do dosažení míry kontrol podle čl. 25 odst. 2.
Článek 27
Zpráva o kontrole
1. O každé kontrole na místě a následné kontrole provedené podle tohoto oddílu se vyhotoví zpráva o kontrole, která umožní přezkoumat podrobnosti provedených kontrol. Tato zpráva uvádí zejména:
a)
zkontrolovaná opatření a žádosti;
b)
přítomné osoby;
c)
zda příjemce obdržel oznámení o návštěvě, a pokud ano, jak dlouho předem;
d)
výsledky kontrol a případné konkrétní připomínky;
e)
další kontrolní opatření, která je třeba provést.
2. Příjemce může zprávu podepsat, aby potvrdil svou přítomnost při kontrole, a připojit k ní své připomínky. Pokud byly zjištěny nesrovnalosti, příjemce obdrží kopii zprávy o kontrole.
Pododdíl II
Doplňkové kontrolní předpisy pro zvláštní opatření
Článek 28
Mladí zemědělci
V případě opatření podle čl. 22 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy prostřednictvím administrativních kontrol a u vybraných případů kontrolami na místě ověří soulad s podnikatelským plánem podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006.
Článek 28a
Předčasný odchod do důchodu
V případě opatření podle článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy po převodu hospodářství ověří soulad s požadavky podle čl. 23 odst. 2 písm. b) a čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení. Členské státy mohou upustit od kontrol na místě po prvním vyplacení podpory za předpokladu, že administrativní kontroly, včetně vhodných křížových kontrol, a to zejména ve srovnání s informacemi obsaženými v elektronické databázi uvedené v článku 16 nařízení (ES) č. 73/2009, poskytují nezbytnou záruku legality a správnosti plateb.
Článek 28b
Režimy pro podporu kvality potravin uznávané členskými státy
Platební agentury mohou v případě opatření podle článku 32 nařízení (ES) č. 1698/2005 případně použít důkazy získané od jiných útvarů, subjektů či organizací, kterými se ověří dodržování kritérií způsobilosti. Měly by však mít jistotu, že tyto útvary, subjekty či organizace pracují na takové úrovni, která jim umožňuje dostatečně kontrolovat dodržování kritérií způsobilosti.
Článek 28c
Částečně soběstačné hospodaření
V případě opatření podle článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy prostřednictvím administrativních kontrol a u vybraných případů kontrolami na místě ověří plnění podnikatelského plánu podle odstavce 2 uvedeného článku.
Článek 28d
Seskupení producentů
V případě opatření podle článku 35 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy poté, co ověří, že seskupení splňuje kritéria podle odstavce 1 uvedeného článku a podle vnitrostátních pravidel, seskupení producentů uznají. Po uznání seskupení je třeba alespoň jednou za pět let kontrolou na místě ověřit, že trvale splňuje kritéria pro uznání.
Článek 28e
Hospodářství procházející restrukturalizací
V případě opatření podle článku 35a nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy prostřednictvím správních kontrol a u vybraných případů kontrolami na místě posoudí plnění podnikatelského plánu podle odstavce 2 uvedeného článku.
Článek 28f
Leader
1. Členský stát provádí vhodný systém dohledu nad místními akčními skupinami.
2. V případě výdajů vzniklých podle čl. 63 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy formálním aktem pověřit prováděním administrativních kontrol podle článku 24 tohoto nařízení místní akční skupiny. Členský stát však zůstává odpovědný za ověření, zda místní akční skupiny mají administrativní a kontrolní schopnosti pro vykonávání této práce.
V případě pověření uvedeném v prvním pododstavci členské státy vykonávají pravidelné kontroly operací prováděných místními akčními skupinami, včetně kontrol účetnictví a opakování vybraných administrativních kontrol.
Členské státy rovněž provádějí kontroly na místě podle článku 26 tohoto nařízení. Ve vzorku schválených operací, který má být kontrolován v rámci kontrol na místě podle čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení, výdaje na program Leader představují nejméně stejný procentní podíl, jaký má na výdajích uvedených v článku 23 tohoto nařízení.
3. V případě výdajů vzniklých podle čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 provádí kontroly osoba nezávislá na příslušné místní akční skupině.
Článek 28g
Úrokové subvence
V případě výdajů vzniklých podle článku 49 nařízení (ES) č. 1974/2006 se administrativní kontroly a kontroly na místě provádějí s ohledem na příjemce a závisejí na tom, zda příslušná operace byla uskutečněna. Analýza rizika podle čl. 25 odst. 3 písm. b) tohoto nařízení se u příslušné operace provede alespoň jednou na základě diskontované hodnoty subvence.
Členské státy navíc prostřednictvím administrativních kontrol a v případě potřeby návštěvami u zprostředkujících finančních institucí a u příjemců zajistí, že platby zprostředkujícím finančním institucím jsou v souladu s právními předpisy Unie a s dohodami uzavřenými mezi platebními agenturami členských států a zprostředkujícími finančními institucemi, jak stanoví článek 49 nařízení (ES) č. 1974/2006.
Článek 28h
Další činnosti finančního inženýrství
V případě výdajů vzniklých podle článku 50 nařízení (ES) č. 1974/2006 členské státy prostřednictvím administrativních kontrol a v případě potřeby návštěvami u fondů či jejich sponzorů zajistí, že jsou splněny podmínky stanovené v článcích 51 a 52 uvedeného nařízení. Zejména ověří, že fondy jsou náležitě využívány a že plánovací období je na konci řádně uzavřeno.
Pododdíl III
Následné kontroly
Článek 29
Následné kontroly
1. Následné kontroly se provádějí u investičních operací s cílem ověřit dodržování závazků podle čl. 72 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo popsaných v programu rozvoje venkova.
2. Následné kontroly se každý kalendářní rok týkají alespoň 1 % výdajů z EZFRV na investiční operace, na něž se stále vztahují závazky podle odstavce 1 a na které byla provedena konečná platba z EZFRV. Zohledňují se pouze kontroly provedené do konce daného roku.
3. Vzorek operací, jež mají být zkontrolovány podle odstavce 1, se zakládá na analýze rizik a finančního dopadu různých operací, skupin operací či opatření. Část vzorku se vybírá náhodně.
Oddíl II
Snížení a vyloučení
Článek 30
Snížení a vyloučení
1. Platby se vypočtou podle toho, co je během administrativních kontrol shledáno způsobilým.
Členský stát přezkoumá žádost o platbu, kterou přijal od příjemce, a určí částky způsobilé k podpoře. Určí:
a)
částku, která má být příjemci vyplacena výlučně na základě žádosti o platbu;
b)
částku, která má být příjemci vyplacena po přezkoumání způsobilosti žádosti o platbu.
Pokud částka určená podle písmene a) přesahuje částku určenou podle písmene b) o více než 3 %, použije se na částku určenou podle písmene b) snížení. Toto snížení se rovná rozdílu mezi těmito dvěma částkami.
Pokud však příjemce může prokázat, že k zahrnutí nezpůsobilé částky nedošlo jeho vinou, snížení se nepoužije.
2. Zjistí-li se, že příjemce úmyslně podal nepravdivé prohlášení, je dotyčná operace vyloučena z podpory z EZFRV a všechny na tuto operaci již vyplacené částky budou požadovány zpět. Příjemce je navíc vyloučen z poskytování podpory v rámci téhož opatření během kalendářního roku zjištění a během následujícího kalendářního roku.
3. Snížení a vyloučení podle odstavců 1 a 2 se obdobně použijí na nezpůsobilé výdaje zjištěné během kontrol podle článků 25 a 29.
ČÁST III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Podávání zpráv
Členské státy zasílají Komisi každý rok do 15. července zprávu:
a)
o výsledcích kontrol žádostí o platby podaných podle hlavy I během předcházejícího kalendářního roku, s uvedením především těchto údajů:
i)
počet žádostí o platby za každé opatření, celková kontrolovaná částka u těchto žádostí, jakož i celková plocha a celkový počet zvířat, na něž se vztahují kontroly podle článků 11, 12 a 20;
ii)
u podpory „na plochu“ celková plocha v členění podle jednotlivých režimů podpory;
iii)
u opatření týkajících se zvířat celkový počet zvířat v členění podle jednotlivých režimů podpory;
iv)
výsledek provedených kontrol s uvedením snížení a vyloučení uplatněných podle článků 16, 17, 18 a 21;
b)
o kontrolách a výsledcích kontrol žádostí o platbu vykonaných podle článků 24 a 25 v případě plateb uskutečněných během předchozího kalendářního roku;
c)
o kontrolách a výsledcích kontrol vykonaných podle článků 28 a 29 během předchozího kalendářního roku.
Článek 32
Kontroly ze strany Komise
Na podporu vyplácenou podle nařízení (ES) č. 1698/2005 se použije čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.
Článek 33
Oznamování kontrol platebním agenturám
1. Pokud kontroly neprovádí příslušná platební agentura, zajistí členský stát, aby platební agentura byla o prováděných kontrolách a jejich výsledcích dostatečně informována. Platební agentura si sama určí, jaké informace potřebuje. O každé provedené kontrole mohou být poskytnuty informace ve formě zprávy nebo případně ve formě souhrnné zprávy.
2. K dispozici musí být dostatečná auditní stopa. Orientační popis požadavků na dostatečnou auditní stopu je uveden v příloze I.
3. Platební agentura je oprávněna ověřit kvalitu kontrol prováděných jinými subjekty a má právo na všechny další informace, které potřebuje k vykonávání svých funkcí.
Článek 34
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 1975/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2011.
Nadále se však použije v případě žádostí o platbu, které byly podány před 1. lednem 2011.
2. Odkazy na nařízení (ES) č. 1975/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze II tohoto nařízení.
Článek 35
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. ledna 2011.
A BIZOTTSÁG 65/2011/EU RENDELETE
(2011. január 27.)
a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikke (4) bekezdésére, 74. cikke (4) bekezdésére és 91. cikkére,
mivel:
(1)
A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (2) hatályon kívül helyezte és új rendelettel helyettesítette az 1782/2003/EK és 73/2009/EK tanácsi rendeletben meghatározott kölcsönös megfeleltetésnek, modulációnak és integrált igazgatási és ellenőrzési rendszernek, illetve a 479/2008/EK tanácsi rendeletben meghatározott kölcsönös megfeleltetésnek a végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendeletet (3).
(2)
A vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 7-i 1975/2006/EK bizottsági rendelet (4) számos kereszthivatkozást tartalmaz a hatályon kívül helyezett 796/2004/EK rendeletben foglalt igazgatási és ellenőrzési szabályokra. Az 1122/2009/EK rendelet igazgatási és ellenőrzési szabályokban eszközölt változtatásainak érvényt kell szerezni, az 1975/2006/EK rendeletben foglalt elvek sérelme nélkül. Továbbá az egységesség, az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében az 1975/2006/EK rendelet egyes rendelkezéseit módosítani kell, hogy az 1122/2009/EK rendeletre való hivatkozások száma a szükséges minimumra korlátozódjon. Következésképpen indokolt hatályon kívül helyezni és új határozattal felváltani az 1975/2006/EK rendeletet.
(3)
A tagállamoknak olyan ellenőrzési rendszert kell kialakítaniuk, amely biztosítja a támogatási feltételek betartásának hatékony ellenőrzéséhez szükséges összes vizsgálat elvégzését. Az uniós és tagállami jogszabályokban, illetve a vidékfejlesztési programokban megszabott összes támogathatósági feltételnek ellenőrizhetőnek kell lennie több tesztelhető mutató révén.
(4)
A tapasztalat azt mutatja, hogy a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (5) II. címének 4. fejezetében meghatározott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (a továbbiakban: IIER) hatékony és eredményes eszköznek bizonyult a közvetlen kifizetési támogatások megvalósításához. Ennélfogva az 1698/2005/EK rendelet IV. címe I. fejezetének 2. szakaszában említett 2. tengelybeli területalapú és állatokkal kapcsolatos intézkedések során az igazgatási és ellenőrzési szabályoknak, valamint az azokhoz kapcsolódó, a hamis nyilatkozatok esetén alkalmazott csökkentésekre és kizárásokra vonatkozó rendelkezéseknek az IIER-ben meghatározott elveket, és különösen az 1122/2009/EK rendeletet kell követniük.
(5)
Az 1698/2005/EK rendelet IV. címe I. fejezetének 2. szakaszában meghatározott egyes, a 2. tengely keretében megszabott támogatási intézkedéseknél, illetve az azokhoz kapcsolódó, 4. szakaszban meghatározott, 4. tengelyhez tartozó támogatásoknál azonban az igazgatási és ellenőrzési szabályokat hozzá kell igazítani a támogatások egyedi jellemzőihez. Ugyanez vonatkozik a fejezet 1., illetve a 3. szakaszában meghatározott 1. tengelybeli, illetve a 3. tengely keretében megszabott támogatási intézkedésekre, valamint a kapcsolódó, 4. tengelyhez tartozó támogatásra. Ennélfogva különleges rendelkezéseket kell létrehozni e támogatási intézkedések vonatkozásában.
(6)
Annak érdekében, hogy valamennyi nemzeti hatóság képes legyen hatékony integrált ellenőrzést biztosítani az összes olyan területen, ahol a 2. tengely, illetve az 1122/2009/EK rendelet alá tartozó területalapú támogatási rendszerek keretében kifizetéseket igényelnek, a 2. tengelybeli területalapú intézkedésekre irányuló kifizetési kérelmeket a fenti rendelet II. része II. címének I. fejezetében megadott egységes kérelemmel azonos határidőig kell benyújtani.
(7)
Annak érdekében, hogy az ellenőrzések visszatartó hatásúak legyenek, a kifizetéseket - általános szabályként - nem lehet végrehajtani a támogatási kérelmek ellenőrzésének befejezése előtt. Az adminisztratív ellenőrzések lezárulta után azonban egy bizonyos szintig már engedélyezhetők a kifizetések. E szint meghatározásakor figyelembe kell venni a túlfizetés kockázatát.
(8)
Az e rendeletben megszabott ellenőrzési szabályoknak figyelemmel kell lenniük az érintett 2. tengelybeli intézkedések egyedi jellemzőire. Az egyértelműség érdekében ezért külön szabályokat kell létrehozni.
(9)
A támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzéséhez a tagállamok igénybe vehetnek egyéb szolgálatoktól, szervektől vagy szervezetektől kapott bizonyítékokat. Meg kell azonban bizonyosodniuk arról, hogy a szolgálat, szerv vagy szervezet működése eléri a támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzéséhez szükséges színvonalat.
(10)
A tapasztalat azt mutatja, hogy egyes rendelkezéseket tisztázni kell, ideértve elsősorban a hektárok és az állatok számának meghatározását, valamint a támogatáscsökkentéseket, a kizárásokat és a visszatérítéseket.
(11)
Az 1698/2005/EK rendeletben meghatározott intézkedések között voltak olyanok, amelyeknek a kifizetéseire - a rendelet 50a. cikkének megfelelően - alkalmazni kellett a 73/2009/EK rendelet II. címének 1. fejezetében megszabott kölcsönös megfeleltetést. Ezért helyénvaló a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok hozzáigazítása a 73/2009/EK és az 1122/2009/EK rendeletben foglalt szabályokhoz.
(12)
A tapasztalatok szerint egyes különleges támogatási intézkedésekhez külön ellenőrzési előírásokat kell megszabni.
(13)
A beruházási tevékenységeknél utólagos ellenőrzésekkel kell megvizsgálni, hogy betartották-e az 1698/2005/EK rendelet 72. cikkének (1) bekezdését. Ezen ellenőrzések alapját és tartalmát meg kell határozni.
(14)
A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottság felé a vállalt ellenőrzések számáról és azok eredményeiről annak érdekében, hogy a Bizottság eleget tehessen az intézkedések irányítása terén fennálló kötelezettségeinek.
(15)
Meg kell határozni bizonyos szintű általános ellenőrzési alapelveket, amelyek a Bizottságnak ellenőrzési jogot biztosítanak.
(16)
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (6) 6. cikkében említett kifizető ügynökségek elegendő információval rendelkezzenek a rendelet szerinti feladataik elvégzéséhez az egyéb szolgálatok vagy szervek által végrehajtott ellenőrzésekről.
(17)
Az elszámolási problémák elkerülése végett, amelyek akkor adódhatnának, ha a 2011-es naptári évre eltérő ellenőrzési eljárásokat kellene alkalmazni, ez a rendeletet 2011. január 1-jétől alkalmazandó.
(18)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. RÉSZ
HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet az 1698/2005/EK rendelet alapján létrehozott, társfinanszírozásban megvalósuló vidékfejlesztési támogatási intézkedésekkel összefüggésben megállapítja az ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés alkalmazásának részletes szabályait.
2. cikk
Meghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „támogatási kérelem”: az 1698/2005/EK rendelet szerinti intézkedésekben való részvétel iránti kérelem;
b) „kifizetési kérelem”: a kedvezményezett által a nemzeti hatóságokhoz kifizetés céljából benyújtott kérelem;
c) „egyéb nyilatkozat”: azok - az a) és b) pontban említetteken kívüli - nyilatkozatok vagy dokumentumok, amelyeket a kedvezményezettnek vagy egy harmadik félnek be kell nyújtania vagy meg kell őriznie annak érdekében, hogy egyes vidékfejlesztési intézkedések külön előírásai teljesüljenek.
3. cikk
Támogatási kérelmek, kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok
1. A tagállamok gondoskodnak a támogatási kérelmek benyújtásához szükséges megfelelő eljárásokról.
2. Többéves kötelezettségvállalással járó intézkedések esetén a kedvezményezett éves kifizetési kérelmet nyújt be.
A tagállamok azonban lemondhatnak maguknak a konkrét kifizetési kérelmeknek az évenkénti benyújtásáról, amennyiben eredményes alternatív eljárásokat vezetnek be a 11. vagy 24. cikkben előírt adminisztratív ellenőrzések végrehajtására.
3. A támogatási kérelmek, a kifizetési kérelmek, illetve az egyéb nyilatkozatok részben vagy egészben bármikor visszavonhatók. A visszavonással kapcsolatos dokumentumokat az illetékes hatóságok tartják nyilván.
Amennyiben az illetékes hatóság az első albekezdésben említett dokumentumokban szabálytalanságokat tárt fel és erről a kedvezményezettet már értesítette, illetve ha az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzésről szóló értesítőt küldött ki a kedvezményezettnek, amelynek során aztán szabálytalanságokat tár fel, akkor a szabálytalanságok által érintett részre nem engedélyezhető visszavonás.
Az első albekezdésben említett visszavonást követően a kedvezményezettek helyzete visszaáll olyanra, amilyen a dokumentumok vagy részdokumentumok benyújtása előtt volt.
4. A támogatási kérelmekben, kifizetési kérelmekben és egyéb nyilatkozatokban előforduló, az illetékes hatóságok által nyilvánvalónak minősített hibák a benyújtást követően bármikor javíthatóak.
4. cikk
Az ellenőrzés általános alapelvei
1. A tagállamoknak olyan ellenőrzési rendszert kell kialakítaniuk, amely biztosítja, hogy a támogatási feltételek betartásának eredményes ellenőrzéséhez szükséges összes vizsgálatra sor kerül.
2. E rendelet különleges rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok gondoskodnak róla, hogy az uniós és nemzeti jogszabályokban, illetve a vidékfejlesztési programokban megszabott összes támogathatósági feltétel ellenőrizhető legyen több tesztelhető mutató révén, amelyeket a tagállamok dolgoznak ki.
3. A tagállamok biztosítják, hogy az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmek, kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok egyedi azonosító rendszerbe kerülnek. Az azonosítóknak felismerhetőnek kell lenniük a 73/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett, a termelők személyazonosságának rögzítésére szolgáló rendszerben is.
4. Amennyiben lehetséges, az e rendelet 12., 20. és 25. cikkében meghatározott ellenőrzéseket, valamint az uniós szabályokban előírt egyéb agrártámogatási ellenőrzéseket egyidejűleg kell elvégezni.
5. A 11., 12., 24. és 25. cikkben előírt ellenőrzések eredményeinél meg kell vizsgálni, hogy a feltárt problémák összességében kockázatot jelentenek-e más hasonló tevékenységekre, kedvezményezettekre vagy egyéb szervekre nézve. Ha igen, akkor a vizsgálatnak azt is fel kell tárnia, hogy miért, továbbá meg kell állapítania az esetleg indokolt további vizsgálatokat, valamint a szükséges korrekciós és megelőző intézkedéseket is.
6. A támogatási kérelmeket, kifizetési kérelmeket és egyéb nyilatkozatok el kell utasítani abban az esetben, ha a kedvezményezett vagy képviselője megakadályozza az ellenőrzések elvégzését. Az adott tevékenységre esetleg már kifizetett összegeket e rendelet 18. cikkének (2) bekezdésének figyelembe vételével vissza kell téríttetni.
7. E rendelet 20. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül, a helyszíni ellenőrzések előre bejelenthetők abban az esetben, ha az az ellenőrzés célját nem veszélyezteti. A bejelentést szigorúan a lehető legkésőbbre kell halasztani; az ellenőrzést megelőző 14. napnál korábban nem kerülhet rá sor. Az állatokra vonatkozó intézkedéseknél azonban a helyszíni ellenőrzések bejelentése csak megfelelően indokolt esetekben haladhatja meg a 48 órát.
8. A különös rendelkezések sérelme nélkül, nem folyósítható kifizetés annak a kedvezményezettnek, akiről bebizonyosodott, hogy a kifizetéshez szükséges feltételek mesterséges megteremtése révén a támogatási rendszer céljaival ellentétes előnyhöz kívánt jutni.
9. Az e rendeletben meghatározott támogatáscsökkentések és kizárások nem érintik az egyéb uniós vagy nemzeti törvényekben megszabott további büntetéseket.
5. cikk
A szabálytalan kifizetések visszatérítése
1. Amennyiben jogosulatlan kifizetésre kerül sor, a kérdéses összeget a kedvezményezett - a (2) bekezdés szerint kiszámított kamattal együtt - visszafizeti.
2. A kamatot a visszafizetési kötelezettség kedvezményezettnek való bejelentése és a visszafizetendő összeg tényleges visszafizetése vagy levonása közötti időszakra kell felszámítani.
Az alkalmazandó kamatlábat a nemzeti törvényekkel összhangban kell kiszámítani, de nem lehet alacsonyabb, mint a nemzeti rendelkezések alapján visszatérített összegeknél alkalmazott kamatláb.
3. Az (1) bekezdésben említett visszafizetési kötelezettség nem alkalmazható, ha a kifizetésre az illetékes hatóság vagy más hatóság hibájából került sor, és a kedvezményezettel szemben nem volt elvárható, hogy a hibát felismerje.
Ha azonban a hiba az adott kifizetés kiszámítását érintő tényadatokkal kapcsolatos, akkor az első albekezdést csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a visszatérítésről szóló döntést a kifizetéstől számított 12 hónapon belül nem jelentették be.
II. RÉSZ
IGAZGATÁSI ÉS ELLENŐRZÉSI SZABÁLYOK
I. CÍM
A 2. ÉS A 4. TENGELY EGYES INTÉZKEDÉSEIHEZ NYÚJTOTT VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
6. cikk
Hatály és fogalommeghatározások
1. E cím az alábbiakra alkalmazandó:
a)
az 1698/2005/EK rendelet 36. cikkének megfelelően nyújtott támogatás;
b)
A 2. tengely szerinti intézkedésekhez tartozó tevékenységek támogatása az 1698/2005/EK rendelet 63. cikke a) pontjának megfelelően.
E cím nem alkalmazandó az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának vi. alpontjában és b) pontjának vi. és vii. alpontjában, továbbá 39. cikke (5) bekezdésben, valamint a létesítési költséget illetően ugyanezen rendelet 36. cikke b) pontjának i., ii. és iii. alpontjában említett intézkedésekre.
2. E cím alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:
a) „területalapú intézkedés”: azok az intézkedések vagy alintézkedések, amelyeknél a támogatás a bejelentett terület nagyságától függ;
b) „állatokra vonatkozó intézkedés”: azon intézkedések vagy alintézkedések, amelyeknél a támogatás a bejelentett állatok számán alapul;
c) „megállapított terület”: a támogatásigénylés alapját képező földterületnek vagy parcellának az e rendelet 11. cikke és 15. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése szerint meghatározott területe;
d) „megállapított állatlétszám”: az állatoknak az e rendelet 11. cikke és 15. cikkének (5) bekezdése szerint meghatározott száma.
7. cikk
Alkalmazandó szabályok
1. Az 1122/2009/EK rendelet 2. cikke második albekezdésének 1), 10) és 20) pontját, 6. cikkének (1) bekezdését, 10. cikkének (2) bekezdését, 12., 14., 16. és 20. cikkét, 25. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, valamint 73., 74. és 82. cikkeit az e címre vonatkozóan értelemszerűen kell alkalmazni. Az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke b) pontjának iii., iv. és v. alpontjában említett intézkedések esetében azonban a tagállamok megfelelő alternatív rendszereket alakíthatnak ki a támogatás tárgyát képező parcellák egyedi azonosításához.
2. E cím alkalmazásában az 1122/2009/EK rendeletben említett „gazdálkodók” alatt a „kedvezményezettek” értendők.
8. cikk
Kifizetési kérelmek
1. A 2007. január 1-je után megkezdődő kötelezettségvállalásoknál, illetve az ezen időpontot követően hatályba lépő szerződéseknél a területalapú intézkedésekre vonatkozó kifizetési kérelmeket az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidők szerint kell benyújtani. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy csak a 2008-as igénylési évtől alkalmazzák e rendelkezést.
2. Amennyiben egy tagállam e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdését alkalmazza, akkor a kifizetési kérelem az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidők szerint benyújtottnak tekintendő.
3. Az 1122/2009/EK rendelet 22. és 23. cikkét az e cím alá tartozó kifizetési kérelmekre értelemszerűen kell alkalmazni. Az említett rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett információk mellett a kifizetési kérelemnek tartalmaznia kell azokat az információkat is, amelyeket ugyanez a rendelkezés a támogatásigénylés alapját képező nem mezőgazdasági parcellákkal kapcsolatban előír.
9. cikk
Kifizetések
1. Nem történhet kifizetés az e cím hatálya alá tartozó intézkedés vagy műveletcsoport esetében, amíg az intézkedés vagy műveletcsoport támogathatósági feltételekre vonatkozó, II. fejezet I. szakaszában említett ellenőrzése le nem zárult.
A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy - a túlfizetés kockázatát figyelembe véve - a 11. cikkben meghatározott adminisztratív ellenőrzések befejezését követően kifizetik a támogatás akár 75 %-át. A kifizetés százalékos aránya az intézkedés vagy műveletcsoport minden kedvezményezettje esetében azonos.
2. Amennyiben a II. fejezet II. szakaszában meghatározott kölcsönös megfeleltetési ellenőrzéseket nem tudják a kifizetések folyósítása előtt lezárni, a jogosulatlan kifizetéseket az 5. cikknek megfelelően vissza kell téríteni.
II. FEJEZET
Ellenőrzés, támogatáscsökkentés és kizárás
10. cikk
Általános alapelvek
1. A tagállamok használják a 73/2009/EK tanácsi rendelet II. címének 4. fejezetében előírt integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: IIER).
2. A támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzése adminisztratív és helyszíni ellenőrzések révén történik.
3. A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó előírások betartását helyszíni ellenőrzésekkel és adott esetben adminisztratív ellenőrzésekkel kell megvizsgálni.
4. A kötelezettségvállalási időszakban a támogatásban részesülő parcellákat nem lehet kicserélni, kivéve a vidékfejlesztési programban külön meghatározott eseteket.
I. Szakasz
A támogathatósági feltételek, illetve a kötelezettségvállalások és az azokhoz kapcsolódó kötelezettségek betartása
I. Alszakasz
Ellenőrzés
11. cikk
Adminisztratív ellenőrzések
1. Valamennyi támogatási kérelem, kifizetési kérelem, illetve a kedvezményezett vagy harmadik fél által benyújtandó összes egyéb nyilatkozat esetében adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni, amelyeknek ki kell terjedniük minden olyan elemre, amelynek adminisztratív ellenőrzése lehetséges és ésszerű. Az eljárások biztosítják a végrehajtott ellenőrzések, a vizsgálati eredmények és a meg nem felelés vonatkozásában hozott intézkedések feljegyzését.
2. Az adminisztratív ellenőrzések - amennyiben ez lehetséges és ésszerű - keresztellenőrzéseket is tartalmaznak, többek között az IIER-ből származó adatokkal. A támogatás jogosulatlan kifizetésének elkerülése érdekében keresztellenőrzéseket kell végezni legalább a támogatási intézkedés tárgyát képező parcellákra és állatállományra vonatkozóan.
3. A hosszú távú kötelezettségvállalások betartását ellenőrizni kell.
4. A keresztellenőrzések során feltárt, szabálytalanságra utaló jeleket egyéb megfelelő adminisztratív eljárásokkal, szükség esetén helyszíni ellenőrzéssel kell felderíteni.
5. A támogathatóságra vonatkozó adminisztratív ellenőrzéseknek adott esetben figyelembe kell venniük az agrártámogatások ellenőrzésében résztvevő más szolgálatok, szervek vagy szervezetek által végrehajtott vizsgálatok eredményeit.
12. cikk
Helyszíni ellenőrzések
1. Az egy naptári évben benyújtott kifizetési kérelmekre vonatkozó helyszíni ellenőrzések számának el kell érnie legalább az e cím hatálya alá tartozó kedvezményezettek 5 %-át. Az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának iv. alpontjában előírt intézkedésnél azonban az 5 %-os arányt az intézkedés szintjén kell teljesíteni.
Az adminisztratív ellenőrzéseket követően támogatásra nem jogosultnak ítélt kérelmezők nem tartoznak bele az első albekezdés szerint ellenőrzött kedvezményezettek minimális számába.
2. Amennyiben a helyszíni ellenőrzések egy adott támogatási rendszerrel, egy régióval vagy egy régió egy részével összefüggésben jelentős szabálytalanságokat tárnak fel, az illetékes hatóság az adott évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzések számát, valamint a következő évben helyszíni ellenőrzésnek alávetendő kedvezményezettek százalékos arányát is.
3. E cikk (1) bekezdésének értelmében a helyszíni ellenőrzés elvégzésének ellenőrzési mintáját az 1122/2009/EK rendelet 31. cikkének megfelelően kell kiválasztani. Az említett cikk szerinti kockázatelemzés alapján a tagállam a kedvezményezettek egyes intézkedéseit kiválaszthatja helyszíni ellenőrzésre.
4. A több mint öt éven keresztül kifizetéseket folyósító többéves intézkedések kedvezményezetteinél a tagállamok a kifizetések ötödik évét követően dönthetnek úgy, hogy ellenőrzik ezen kedvezményezettek legalább 2,5 %-át.
Az e bekezdés első albekezdése szerint ellenőrzött kedvezményezettek nem vehetők figyelembe az (1) bekezdés első albekezdése vonatkozásában.
13. cikk
Ellenőrzési jelentés
Az ezen alszakasz szerinti helyszíni ellenőrzésekről az 1122/2009/EK rendelet 32. cikke értelmében ellenőrzési jelentést kell készíteni.
14. cikk
A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó általános alapelvek
1. A helyszíni ellenőrzéseket az egyes vidékfejlesztési intézkedések keretében vállalt különböző kötelezettségek kockázatainak elemzése alapján az év során elosztva kell elvégezni.
2. Az e rendelet 12. cikkének (3) bekezdése szerint ellenőrzésre kiválasztott intézkedések helyszíni ellenőrzése a kedvezményezettnek a látogatás alkalmával ellenőrizhető valamennyi kötelezettségvállalására és kötelezettségére kiterjed.
15. cikk
A helyszíni ellenőrzések tartalma és a területmeghatározás
1. A tagállamok meghatározzák azon kritériumokat és ellenőrzési módszereket, amelyek az 1974/2006/EK bizottsági rendelet (7) 48. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelmények teljesítése érdekében lehetővé teszik a kedvezményezett különböző kötelezettségvállalásainak és kötelezettségeinek ellenőrzéseit.
2. Amennyiben a tagállamok előírják, hogy a helyszíni ellenőrzés egyes elemeit mintán is végre lehet hajtani, a mintának biztosítania kell az ellenőrzés megbízhatóságát és reprezentatív voltát. A tagállamok megállapítják a minta kiválasztásának szempontjait. Ha a mintán elvégzett ellenőrzések szabálytalanságokat tárnak fel, a minta terjedelmét és hatókörét megfelelő mértékben bővíteni kell.
3. A területalapú intézkedések vizsgálata tekintetében a helyszíni ellenőrzések során megvizsgálják az összes olyan mezőgazdasági parcellát és nem mezőgazdasági területet, amelyre támogatást igényeltek.
4. A helyszínen ténylegesen ellenőrzött területek méretének meghatározása azonban történhet a területek legalább 50 %-át magában foglaló minta segítségével, amennyiben a minta az ellenőrzött területre és az igényelt támogatásra vonatkozóan megbízható és reprezentatív ellenőrzési szintet biztosít. Ha a mintán elvégzett ellenőrzések szabálytalanságokat tárnak fel, a minta terjedelmét és hatókörét megfelelő mértékben bővíteni kell.
5. A területmeghatározást és a távérzékelést az 1122/2009/EK rendelet 34. cikke (1) és (5) bekezdésével, illetve 35. cikkével összhangban kell megvalósítani.
Az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke b) pontjának iii., iv. és v. alpontjában meghatározott intézkedéseknél azonban a tagállamok megfelelő tűréshatárt állapíthatnak meg, amely semmilyen esetben sem haladhatja meg az 1122/2009/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében megszabott tűréshatár kétszeresét.
6. Az állatokra vonatkozó intézkedések helyszíni ellenőrzése az 1122/2009/EK rendelet 42. cikke alapján történik.
II. Alszakasz
Támogatáscsökkentés és kizárás
16. cikk
Területnagyságon alapuló támogatáscsökkentés és kizárás
1. Ha a kedvezményezett egy adott évben nem jelenti be összes mezőgazdasági területét, és egyrészről a kifizetési kérelemben bejelentett mezőgazdasági összterület, másrészről a bejelentett terület és a bejelentetlen mezőgazdasági parcellák összterülete közti eltérés meghaladja a bejelentett területek 3 %-át, akkor abban az évben a mezőgazdasági termelőnek fizetendő területalapú támogatások teljes összegét - a mulasztás súlyosságától függően - legfeljebb 3 %-kal csökkenteni kell.
Az első albekezdés nem alkalmazandó, ha valamennyi érintett mezőgazdasági terület bejelentésre került az illetékes hatóságoknál az alábbiak keretében:
a)
a 73/2009/EK rendelet 15. cikke szerinti integrált rendszer, vagy
b)
az említett rendelet 26. cikke értelmében az integrált rendszerrel kompatibilitást biztosító egyéb igazgatási és ellenőrzési rendszerek.
2. E cikk alkalmazásában ugyanazon kedvezményezett egy területalapú intézkedésen belül bejelentett, azonos támogatási hányad alá eső területei egy terménycsoportot alkotnak. Degresszív támogatási összegek alkalmazásakor az egyes bejelentett területekre kiszámolt összegek átlagát kell figyelembe venni.
3. Ha egy terménycsoport megállapított területe meghaladja a kifizetési kérelemben bejelentettet, akkor a támogatás kiszámításához a bejelentett területet kell használni.
Amennyiben a kifizetési kérelemben bejelentett terület meghaladja a terménycsoport megállapított területét, akkor a támogatás kiszámításakor a terménycsoport megállapított területét kell alapul venni.
Ha azonban a mért összterület, illetve az intézkedésre vonatkozó kifizetési kérelemben bejelentett összterület különbsége nem haladja meg a 0,1 hektárt, akkor a megállapított területet és a bejelentett területet egyformának kell tekinteni. E számításnál kizárólag a terménycsoportok szintjén megállapított túligényléseket kell figyelembe venni.
A harmadik albekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha az említett különbség meghaladja a kifizetéshez elszámolt teljes terület 20 %-át.
Abban az esetben, ha a támogatásra jogosult terület vonatkozásában maximális határérték vagy korlát került megállapításra, a kifizetési kérelemben feltüntetett hektárok számát a határértékre vagy korlátra kell csökkenteni.
4. Ha ugyanarra a területre több területalapú intézkedés keretében is adnak be kifizetési kérelmet, akkor a területet mindegyik intézkedésnél külön kell figyelembe venni.
5. A (3) bekezdés második albekezdésében említett esetben a támogatás kiszámításához a megállapított területnek a kiszámított különbség kétszeresével csökkentett összegét kell alapul venni akkor, ha ez a különbség 3 %-nál vagy 2 hektárnál nagyobb, de kisebb, mint a megállapított terület 20 %-a.
Amennyiben a különbség meghaladja a megállapított terület 20 %-át, az érintett terménycsoportra nem jár támogatás.
Amennyiben a különbség 50 % feletti, a kedvezményezettet - a kifizetési kérelemben bejelentett és a megállapított terület különbségének megfelelő összegig - még egyszer ki kell zárni a támogatásból.
6. Ha a kifizetési kérelemben bejelentett terület és a (3) bekezdés második albekezdése szerinti megállapított terület közötti különbség szándékos túligénylésre vezethető vissza, és a különbség a megállapított terület 0,5 %-ánál vagy egy hektárnál nagyobb, akkor a kedvezményezett az adott naptári évben nem kaphatja meg azt a támogatást, amelyre az említett albekezdés értelmében az érintett területalapú intézkedés vonatkozásában jogosult lett volna.
Ha a különbség meghaladja a megállapított terület 20 %-át, a kedvezményezettet - a bejelentett és a megállapított terület különbségének megfelelő összegig - még egyszer ki kell zárni a támogatásból.
7. Az e cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdésében, illetve (6) bekezdésének második albekezdésében meghatározott kizárások összegét a 885/2006/EK bizottsági rendelet (8) 5b. cikkének megfelelően le kell vonni. Ha az összeg az említett cikkel összhangban a ténymegállapítás naptári évét követő három naptári évben nem vonható le teljes mértékben, a fennmaradó egyenleg törlődik.
17. cikk
Állatlétszám miatti támogatáscsökkentés és kizárás
1. E cikk alkalmazásában külön kezelendők a szarvasmarhafélék, a juhfélék és a kecskefélék.
Az első albekezdésben említettektől eltérő állatokra vonatkozóan a tagállamok megfelelő támogatáscsökkentési és kizárási rendszert határoznak meg.
2. Amennyiben külön határérték vagy egyedi korlát kerül alkalmazásra, a kifizetési kérelemben jelzett állatlétszámot az érintett kedvezményezett számára megállapított határértékre vagy korlátra kell csökkenteni.
Semmilyen esetben sem fordulhat elő, hogy a kifizetési kérelemben feltüntetettnél több állatra fizessenek támogatást.
Ha a kifizetési kérelemben megadott állatlétszám meghaladja az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzések során megállapított állatlétszámot, akkor a támogatást a megállapított állatlétszám alapján kell kiszámítani.
3. A két füljelzőjének egyikét elvesztő szarvasmarhát bele kell számítani a megállapított állatlétszámba, feltéve, hogy a szarvasmarha a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének más elemei alapján egyértelműen és egyedileg azonosítható.
Ha a szabálytalanságok a szarvasmarhafélék nyilvántartásába, illetve a marhalevélbe történő hibás bejegyzésekből adódnak, az érintett szarvasmarha csak akkor nem számítható bele a megállapított állatlétszámba, ha a hibákat 24 hónapon belül legalább két ellenőrzés alkalmával megállapították. Minden más esetben az érintett állatot az első ténymegállapítás után ki kell zárni a megállapított állatlétszámból.
A szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének bejegyzéseivel, illetve a rendszer felé tett bejelentésekkel kapcsolatban e rendelet 3. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. A (2) bekezdés harmadik albekezdésében említett esetben - amennyiben a szabálytalanság által érintett állatok száma nem haladja meg a hármat - a teljes támogatási összeget, amelyre a kedvezményezett az intézkedés keretében jogosult, csökkenteni kell a (6) bekezdés szerint meghatározandó százalékkal.
5. Ha a szabálytalanság által érintett állatok száma háromnál több, akkor a teljes támogatási összeget, amelyre a kedvezményezett az intézkedés keretében jogosult, csökkenteni kell az alábbi mértékben:
a)
a (6) bekezdés szerint meghatározott csökkentési százalékkal, ha az nem haladja meg a 10 %-ot;
b)
a (6) bekezdés szerint meghatározott csökkentési százalék kétszeresével, ha ez a százalék 10 %-nál több, de 20 %-nál kevesebb;
Ha a csökkentési százalék meghaladja a 20 %-ot, akkor az érintett intézkedés keretében nem jár támogatás.
Ha a csökkentési százalék meghaladja az 50 %-ot, a kedvezményezettet még egyszer ki kell zárni a támogatásokból a kérelmezett állatszám és a (2) bekezdés harmadik albekezdésével összhangban meghatározott állatszám közötti különbségnek megfelelő összeg mértékéig. A kizárásokból adódó összeget a 885/2006/EK rendelet 5b. cikkének megfelelően le kell vonni. Ha az összeg az említett cikkel összhangban a ténymegállapítás naptári évét követő három naptári éven belül nem vonható le teljes mértékben, a fennmaradó egyenleg törlődik.
6. A (4) és (5) bekezdésben említett százalékok megállapítása céljából a szabálytalanság által érintett állatok számát el kell osztani a teljes megállapított állatlétszámmal.
Az 1122/2009/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén a támogatásra elvileg jogosult, de a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerben nem megfelelően azonosított vagy nyilvántartott állat szabálytalanság által érintettnek minősül.
7. Amennyiben a kérelmezett állatszám, illetve a (2) bekezdés harmadik albekezdése szerint meghatározott állatszám közötti eltérés szándékosan elkövetett szabálytalanság eredménye, az érintett intézkedés keretében nem jár támogatás.
Ha a (6) bekezdéssel összhangban megállapított csökkentési százalék meghaladja az 20 %-ot, a kedvezményezettet még egyszer ki kell zárni a támogatásokból a kérelmezett állatszám és a (2) bekezdés harmadik albekezdésével összhangban meghatározott állatszám közötti különbségnek megfelelő összeg mértékéig. A kizárásokból adódó összeget a 885/2006/EK rendelet 5b. cikkének megfelelően le kell vonni. Ha az összeg a ténymegállapítás naptári évét követő három naptári éven belül nem vonható le teljes mértékben, a fennmaradó egyenleg törlődik.
18. cikk
Támogatáscsökkentés és kizárás az egyéb támogathatósági feltételek és kötelezettségvállalások, illetve az azokhoz kapcsolódó kötelességek be nem tartása esetén
1. A kérelmezett támogatást csökkenteni kell vagy meg kell tagadni abban az esetben, ha az alábbi kötelezettségek és feltételek nem teljesülnek:
a)
az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának iv) és v) alpontjában, illetve b) pontjának v) alpontjában meghatározott intézkedéseknél a kapcsolódó kötelezően alkalmazandó standardok, a trágya- és növényvédőszer-használatra vonatkozó minimumkövetelmények, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében, 40. cikkének (2) bekezdésében, illetve 47. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó kötelező érvényű előírások, valamint az ezen követelményeken és standardokon túlmutató kötelezettségvállalások; valamint
b)
a területnagysághoz és a kérelmezett állatlétszámhoz kapcsolódó támogathatósági feltételeken kívüli egyéb támogathatósági feltételek.
Többéves kötelezettségvállalások esetén a támogatáscsökkentések, a kizárások és a visszatérítések vonatkoznak azokra az összegekre is, melyeket a kötelezettségvállalásra a korábbi években fizettek ki.
2. A tagállam visszatérítteti és/vagy megtagadja a támogatást, illetve - elsősorban a feltárt meg nem felelés súlyossága, mértéke és tartóssága alapján - meghatározza a támogatáscsökkentés összegét.
A meg nem felelés súlyosságát elsősorban az határozza meg, hogy - figyelemmel a betartatlan feltételek eredeti céljára - a meg nem felelés mennyire lényeges következményekkel jár.
A meg nem felelés mértéke elsősorban attól függ, hogy az a tevékenység egészére milyen hatást gyakorol.
Az, hogy valamely meg nem felelés tartós-e, elsősorban attól függ, hogy a hatása mennyi ideig érezhető, illetve hogy ez a hatás ésszerű eszközökkel megszüntethető-e.
3. Szándékosan elkövetett szabálytalanságokból adódó meg nem felelés esetén a kedvezményezettet a ténymegállapítás naptári évére, valamint az azt követő naptári évre ki kell zárni az adott intézkedésből.
II. Szakasz
Kölcsönös megfeleltetés
I. Alszakasz
Ellenőrzés
19. cikk
Általános szabályok
1. Az 1698/2005/EK rendelet 51. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül „kölcsönös megfeleltetésen” a következők betartása értendő: a fenti rendelet 50a. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében szereplő, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások, valamint a fenti rendelet 51. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett trágya- és növényvédőszer-használatra vonatkozó minimumkövetelmények.
2. A 73/2009/EK rendelet 22. cikke, továbbá az 1122/2009/EK rendeletből a 2. cikk második bekezdésének 2), 32)-37) pontja, a 8., a 47., a 48. és a 49. cikk, az (1) bekezdés első albekezdése kivételével az 50. cikk, az 51. cikk (1), (2) és (3) bekezdése, az 52., az 53. és az 54. cikk, a 70. cikk (3), (4), (6) és (7) bekezdése, valamint a 71. és a 72. cikk a kölcsönös megfeleltetés tekintetében értelemszerűen alkalmazandó.
3. Az e rendelet 21. cikkében említett támogatáscsökkentés kiszámításakor az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a trágya- és növényvédőszer-használati minimumkövetelmények a 73/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott „környezetvédelem”, illetve „köz-, állat- és növényegészségügy” területekre vonatkoznak. Mindkét minimumkövetelmény az 1122/2009/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének 33) pontja szerinti „jogi aktusnak” minősül.
20. cikk
Helyszíni ellenőrzések
1. Az illetékes ellenőrző hatóság a hatáskörébe tartozó követelményekkel és előírásokkal összefüggésben az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i-v. alpontja és b) pontjának i., iv. és v. alpontja szerinti kifizetési kérelmet benyújtó kedvezményezettek legalább 1 %-ára kiterjedő helyszíni ellenőrzéseket végez.
2. Az (1) bekezdésnek megfelelően ellenőrizendő, kedvezményezettekből álló minta kiválasztható egyrészt a vonatkozó követelmények és standardok betartására kötelezett és az e rendelet 12. cikke alapján már kiválasztott kedvezményezettek mintájából, másrészt az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i-v. alpontja és b) pontjának i., iv. és v. alpontja szerinti kifizetési kérelmet benyújtó, a megfelelő követelmények, illetve előírások betartására kötelezett kedvezményezettek teljes alapsokaságából.
3. A (2) bekezdésben meghatározott eljárások alkalmazhatók vegyesen abban az esetben, ha a vegyes alkalmazás az ellenőrzési rendszer eredményességét növeli.
4. Ha a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó jogi aktusok és standardok megtiltják a helyszíni ellenőrzések előzetes bejelentését, akkor ugyanez vonatkozik a kölcsönös megfeleltetés helyszíni ellenőrzésére is.
II. Alszakasz
Támogatáscsökkentés és kizárás
21. cikk
Támogatáscsökkentés és kizárás
Az 1698/2005/EK rendelet 51. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben meg nem felelésre derül fény, az e rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében meghatározott támogatáscsökkentéseket és kizárásokat az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i-v. alpontja és b) pontjának i., iv. és v. alpontja szerinti támogatás azon teljes összegére kell alkalmazni, amelyet az érintett kedvezményezett a ténymegállapítás naptári évében benyújtott, illetve benyújtandó kifizetési kérelmei alapján kapott vagy fog kapni.
III. Szakasz
A támogatáscsökkentések sorrendje
22. cikk
A támogatáscsökkentések sorrendje
Ha több támogatáscsökkentést is végre kell hajtani, azok sorrendje a következő:
-
először az e rendelet 16. cikkének (5) és (6) bekezdése, illetve 17. cikkének (4) és (5) bekezdése szerint;
-
azután az e rendelet 18. cikkének megfelelően;
-
azután az 1122/2009/EK rendelet 23. cikke szerinti késedelmes benyújtás miatt;
-
azután az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően;
-
azután az e rendelet 21. cikkének megfelelően;
-
végül az e rendelet 16. cikke (7) bekezdésének és 17. cikke (7) bekezdésének megfelelően.
II. CÍM
AZ 1. ÉS 3. TENGELY, ILLETVE A 2. ÉS 4. TENGELY EGYES INTÉZKEDÉSEI KERETÉBEN NYÚJTOTT VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS
I. FEJEZET
Bevezető rendelkezések
23. cikk
Hatály
Ez a cím az 1698/2005/EK rendelet szerinti azon kiadásokra vonatkozik, amelyekre az e rendelet I. címe nem terjed ki.
II. FEJEZET
Ellenőrzés, támogatáscsökkentés és kizárás
I. Szakasz
Ellenőrzés
I. Alszakasz
Általános rendelkezések
24. cikk
Adminisztratív ellenőrzések
1. Valamennyi támogatási kérelem, kifizetési kérelem, illetve a kedvezményezett vagy harmadik fél által benyújtandó összes egyéb nyilatkozat esetében adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni, amelyeknek ki kell terjedniük minden olyan elemre, amelynek adminisztratív ellenőrzése lehetséges és ésszerű. Az eljárásoknak elő kell írniuk a végrehajtott ellenőrzési munka, a vizsgálati eredmények, illetve a rendellenességek feltárásakor hozott intézkedések feljegyzését.
2. A támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzése különösen az alábbiak vizsgálatára terjed ki:
a)
az igényelt támogatás tárgyát képező tevékenység támogathatósága;
b)
a vidékfejlesztési programban meghatározott kiválasztási kritériumok betartása;
c)
a támogatási kérelem alapját képező tevékenység megfelelése az alkalmazandó tagállami és uniós szabályoknak, ideértve elsősorban - vonatkozó esetben - a közbeszerzésre és az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat, illetve a nemzeti jogszabályokban és a vidékfejlesztési programban meghatározott egyéb vonatkozó előírásokat;
d)
az elszámolt költségek ésszerűsége, amit megfelelő értékelési rendszerrel kell vizsgálni, például referenciaköltségekkel, a különböző ajánlatok összehasonlításával vagy értékelő bizottság révén;
e)
a kérelmező megbízhatósága, hivatkozva a 2000 óta társfinanszírozásban megvalósított korábbi tevékenységekre.
3. A kifizetési kérelmek adminisztratív ellenőrzése különösen az alábbiakra terjed ki, feltéve, hogy ezek a vizsgált kérelemre alkalmazhatók:
a)
a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások megvalósulása;
b)
az elszámolt kiadások valódisága;
c)
a befejezett művelet összevetve azon művelettel, amelyre a támogatási kérelmet benyújtották és jóváhagyták.
4. A beruházási tevékenységekkel kapcsolatos adminisztratív ellenőrzések magukban foglalják a támogatott tevékenység vagy a befektetés helyszínének legalább egyszeri szemléjét a beruházás megvalósulásának ellenőrzésére céljából.
A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy például az alábbi, megfelelően indokolt okok miatt nem kerítenek sor helyszíni szemlére:
a)
a tevékenységet már beválasztották a 25. cikk szerint elvégzendő helyszíni ellenőrzések mintájába;
b)
a kérdéses tevékenység kis beruházásnak számít;
c)
a tagállam szerint alacsony a kockázata annak, hogy a támogatás feltételei nem teljesülnek, vagy hogy a befektetés nem valósult meg.
A második albekezdésben említett döntést és annak indoklását rögzíteni kell.
5. Az adminisztratív ellenőrzések tartalmaznak olyan eljárásokat, amelyekkel elkerülhető az egyéb uniós vagy nemzeti programokkal és programozási időszakokkal egybeeső szabálytalan kettős finanszírozás. Egyéb forrásokból történő finanszírozás esetén az ellenőrzéseknek biztosítaniuk kell, hogy a nyújtott támogatások összege nem haladja meg a támogatás maximálisan engedélyezhető felső határát.
6. A kedvezményezettek kifizetéseiket számlával és a kifizetést igazoló bizonylatokkal támasztják alá. Ha erre nincs mód, a kifizetéseket hasonlóan bizonyító erejű dokumentumokkal kell alátámasztani.
25. cikk
Helyszíni ellenőrzések
1. A tagállamok a jóváhagyott tevékenységeket illetően megfelelő mintavételi alapra épülő helyszíni ellenőrzéseket szerveznek. Amennyiben lehetséges, az ellenőrzésekre a tevékenységnek járó záró kifizetés folyósítása előtt kell sort keríteni.
2. A kiadások helyszíni ellenőrzésének le kell fednie a 23. cikkben említett azon kiadások legalább 4 %-át, amelyeket az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) finanszíroz, és amelyeket a kifizető ügynökségeknek az egyes naptári években ki kell fizetniük. Kizárólag a kérdéses év végéig elvégzett ellenőrzések vehetők figyelembe.
A programozási időszak egészét tekintve a kiadások ellenőrzésének le kell fednie az EMVA által finanszírozott kiadások legalább 5 %-át.
3. A jóváhagyott tevékenységek (1) bekezdés szerint ellenőrizendő mintájánál különösen az alábbi szempontok érvényesülnek:
a)
annak szükségessége, hogy a tevékenységek típusa és volumene alapján megfelelően vegyes mintát ellenőrizzenek;
b)
az, hogy milyen kockázati tényezőket állapítottak meg a tagállami és uniós ellenőrzések;
c)
a tengelyek és az intézkedések közötti egyensúly fenntartásának szükségessége;
d)
az, hogy véletlenszerűen ki kell választani a kiadások 20-25 %-át.
4. A helyszíni ellenőrzést végző ellenőrök nem vehetnek részt ugyanannak a tevékenységnek az adminisztratív ellenőrzésében.
26. cikk
A helyszíni ellenőrzések tartalma
1. A helyszíni ellenőrzések révén a tagállamok annak ellenőrzésére törekszenek, hogy:
a)
alátámasztják-e számviteli és egyéb dokumentumok a kedvezményezett által beadott kifizetési kérelmet, ideértve szükség esetén a kifizetési kérelemben szereplő adatok helyességének harmadik felek által birtokolt adatok vagy kereskedelmi dokumentumok alapján történő ellenőrzését is;
b)
(megfelelő számú kiadási tétel esetén) a kapcsolódó kiadás jellege és ütemezése összhangban van-e az uniós rendelkezésekkel, és megfelel-e a tevékenységhez jóváhagyott előírásoknak, illetve a ténylegesen elvégzett feladatoknak vagy nyújtott szolgáltatásoknak;
c)
a tevékenység tényleges vagy szándékolt hasznosítása megfelel-e a támogatási kérelemben leírt céloknak;
d)
a közpénzből finanszírozott tevékenységek megvalósítása összhangban volt-e az uniós szabályokkal és szakpolitikákkal, ideértve elsősorban a közbeszerzési szabályokat, illetve a nemzeti jogszabályokban vagy a vidékfejlesztési programban megszabott vonatkozó előírásokat.
2. Az e rendelet 25. cikkének (3) bekezdése szerint ellenőrzésre kiválasztott kifizetési kérelmek helyszíni ellenőrzése a kedvezményezettnek a látogatás időpontjában ellenőrizhető valamennyi kötelezettségvállalására és kötelességére kiterjed.
3. A nemzeti hatóságok által megfelelően nyilvántartásba vett és kellően indokolt kivételes körülmények között a helyszíni ellenőrzések kiterjednek a művelet helyszíni szemléjére vagy nem tárgyi művelet esetén a művelet szervezőjének felkeresésére.
4. A 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott ellenőrzési ráta teljesítésekor csak az e cikk összes követelményének megfelelő ellenőrzések vehetők figyelembe.
27. cikk
Ellenőrzési jelentés
1. Az e szakasz szerinti összes helyszíni és utólagos ellenőrzésről ellenőrzési jelentést kell készíteni, amely lehetővé teszi az elvégzett ellenőrzések részleteinek felülvizsgálatát. A jelentésben elsősorban az alábbiakat kell feltüntetni:
a)
az ellenőrzött intézkedések és kérelmek;
b)
a jelen lévő személyek;
c)
az a tény, hogy a kedvezményezett kapott-e értesítőt az ellenőrzésről, és ha igen, mennyi idővel az ellenőrzés előtt;
d)
az ellenőrzések eredményei és adott esetben a külön észrevételek;
e)
bármely egyéb, a későbbiekben elvégzendő kontrollintézkedés.
2. A kedvezményezett ellenőrzésen való jelenlétét tanúsítandó, lehetőséget kell biztosítani a kedvezményezettnek a jelentés aláírására és észrevételei közlésére. Szabálytalanságok feltárása esetén a kedvezményezett megkapja az ellenőrzési jelentés egy példányát.
II. Alszakasz
Kiegészítő ellenőrzési előírások különleges intézkedésekhez
28. cikk
Fiatal mezőgazdasági termelők
Az 1698/2005/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésében meghatározott intézkedésnél a tagállamok az 1974/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdése alapján az üzleti tervnek való megfelelést adminisztratív ellenőrzésekkel, illetve mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzésekkel vizsgálják.
28a. cikk
Korengedményes nyugdíjazás
Az 1698/2005/EK rendelet 23. cikkében meghatározott intézkedésnél a tagállamok a 23. cikk (2) bekezdésének b) pontjában, illetve a 23. cikk (3) bekezdésében megszabott kötelezettségek teljesülését a gazdaság átadása után ellenőrzik. A tagállamok a támogatás első kifizetését követően lemondhatnak a helyszíni ellenőrzésekről, feltéve, hogy az adminisztratív ellenőrzésekből, és azok részeként a megfelelő - elsősorban a 73/2009/EK rendelet 16. cikkében említett elektronikus adatbázis információival történő - keresztellenőrzésekből kellő bizonyosság szerezhető a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről.
28b. cikk
A tagállamok által elismert élelmiszer-minőségi rendszerek támogatása
Az 1698/2005/EK rendelet 32. cikkében meghatározott intézkedés esetében a kifizető ügynökségek a támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzésekor adott esetben felhasználhatnak egyéb szolgálatoktól, szervektől vagy szervezetektől kapott bizonyítékokat. Meg kell azonban bizonyosodniuk arról, hogy a szolgálat, szerv vagy szervezet működésének színvonala megfelelő a támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzéséhez.
28c. cikk
Félig önellátó gazdálkodás
Az 1698/2005/EK rendelet 34.cikke (1) bekezdésében meghatározott intézkedésnél a tagállamok az említett cikk (2) bekezdése alapján az üzleti terv megvalósításában elért előrehaladást adminisztratív ellenőrzésekkel, illetve mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzésekkel vizsgálják.
28d. cikk
Termelői csoportok
Az 1698/2005/EK intézkedés 35. cikkében meghatározott intézkedésnél a tagállamok azután ismerik el a termelői csoportot, miután ellenőrizték, hogy a csoport megfelel-e az említett cikk (1) bekezdésében megszabott feltételeknek, illetve a nemzeti szabályoknak. A csoport elismerését követően az elismerési feltételek folyamatos teljesülését az ötéves időszak során legalább egyszer helyszíni ellenőrzés keretében kell megvizsgálni.
28e. cikk
Szerkezetátalakítás alatt álló gazdaságok
Az 1698/2005/EK rendelet 35a. cikkében meghatározott intézkedésnél a tagállamok az említett cikk (2) bekezdése alapján az üzleti terv megvalósításában elért előrehaladást adminisztratív ellenőrzésekkel, illetve mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzésekkel vizsgálják.
28f. cikk
Leader
1. A tagállamok megfelelő rendszert vezetnek be a helyi akciócsoportok felügyeletéhez.
2. Az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének a) és b) pontja szerint felmerülő kiadásoknál a tagállamok az e rendelet 24. cikkében említett adminisztratív ellenőrzések elvégzését hivatalos megbízás keretében átruházhatják a helyi akciócsoportokra. Továbbra is a tagállam felelős azonban annak vizsgálatáért, hogy a helyi akciócsoportok rendelkeznek-e a feladat elvégzéséhez szükséges igazgatási és ellenőrzési kapacitással.
Az első albekezdésben említett feladatátruházás esetén a tagállamok rendszeresen ellenőrzik a helyi akciócsoportok működését, többek között könyvvizsgálati ellenőrzésekkel, illetve az adminisztratív ellenőrzések mintavétel alapján történő újbóli elvégzése révén.
A tagállamok az e rendelet 26. cikkének megfelelően helyszíni ellenőrzéseket is végeznek. Az e rendelet 25. cikkének (1) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzésre kiválasztott, jóváhagyott tevékenységekből álló mintában a Leaderrel kapcsolatos kiadásoknak legalább akkora hányadot kell elérniük, mint az e rendelet 23. cikkében említett kiadásokban.
3. Az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének c) pontja szerint végrehajtott kiadások esetén az ellenőrzéseket az érintett helyi akciócsoportoktól független személyeknek kell elvégezniük.
28 g. cikk
Kamattámogatások
Az 1974/2006/EK rendelet 49. cikke szerint végrehajtott kiadásoknál az érintett művelet megvalósulásától függően a kedvezményezettet adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseknek kell alávetni. Az e rendelet 25. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti kockázatelemzés során legalább egyszer meg kell vizsgálni - a támogatás diszkontált értéke alapján - az érintett műveletet.
A tagállamok továbbá adminisztratív ellenőrzésekkel és szükség esetén a közvetítő pénzügyi intézménynél, illetve a kedvezményezettnél végzett helyszíni ellenőrzésekkel gondoskodnak arról, hogy a közvetítő pénzügyi intézményeknek folyósított kifizetések összhangban legyenek az uniós jogszabályokkal, valamint a tagállami kifizető ügynökség és a közvetítő pénzügyi intézmény között az 1974/2006/EK rendelet 49. cikkének megfelelően létrejövő megállapodással.
28h. cikk
Egyéb pénzügyi tervezési intézkedések
Az 1974/2006/EK rendelet 50. cikke szerint felmerülő kiadásoknál a tagállamok adminisztratív ellenőrzésekkel és szükség esetén az alapoknál vagy azok finanszírozóinál végzett helyszíni ellenőrzésekkel gondoskodnak az említett rendelet 51. és 52. cikkében foglalt feltételek betartásáról. A tagállamok az ellenőrzés során kiemelt figyelmet fordítanak az alapok helyes felhasználására és a programozási időszak végén történő lezárásra.
III. Alszakasz
Utólagos ellenőrzések
29. cikk
Utólagos ellenőrzések
1. Utólagos ellenőrzésekre kerül sor a befektetési tevékenységeknél, hogy ellenőrizni lehessen az 1698/2005/EK rendelet 72. cikkének (1) bekezdésén alapuló, illetve a vidékfejlesztési programban részletezett kötelezettségvállalások betartását.
2. Utólagos ellenőrzésnek kell alávetni minden naptári évben legalább 1 %-ot az EMVA azon beruházási tevékenységekre fordított kiadásaiból, amelyeknél az EMVA ugyan már folyósította a záró kifizetést, de amelyekre továbbra is vonatkoznak az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségvállalások. Kizárólag a kérdéses év végéig elvégzett ellenőrzések vehetők figyelembe.
3. Az (1) bekezdés értelmében ellenőrizendő tevékenységekre vonatkozó minta kiválasztása a különböző tevékenységek, illetve tevékenység- vagy intézkedéscsoportok kockázatainak és pénzügyi hatásának elemzésén alapul. A minta egy részét véletlenszerűen kell kiválasztani.
II. Szakasz
Támogatáscsökkentés és kizárás
30. cikk
Támogatáscsökkentés és kizárás
1. A kifizetések kiszámítása azon alapul, hogy az adminisztratív ellenőrzések során mi bizonyul támogathatónak.
A tagállam megvizsgálja a kedvezményezettől beérkezett kifizetési kérelmet, és meghatározza a támogatásra jogosult összegeket. Meghatározza:
a)
a kedvezményezett részére kizárólag a kifizetési kérelem alapján fizetendő összeget;
b)
a kedvezményezett részére a kifizetési kérelem támogathatóságának vizsgálatát követően fizetendő összeget.
Amennyiben az a) pontban meghatározott összeg több mint 3 %-kal túllépi a b) pontban meghatározott összeget, a b) pontban meghatározott összeget csökkentik. A csökkentés összege a fenti két összeg különbözetének felel meg.
Nem alkalmazandó azonban csökkentés, ha a kedvezményezett bizonyítani tudja, hogy nem felelős a támogatásra nem jogosult összeg feltüntetéséért.
2. Abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett szándékosan hamis nyilatkozatot tett, a kérdéses tevékenységet kizárják az EMVA keretében nyújtott támogatásból, és a kedvezményezettnek a tevékenységre már kifizetett valamennyi összeget vissza kell fizetnie. Ezen felül a kedvezményezettet a ténymegállapítás naptári évére és az azt követő naptári évre kizárják az adott intézkedés keretében nyújtott támogatásból.
3. Az (1) és (2) bekezdésben említett támogatáscsökkentéseket és kizárásokat értelemszerűen kell alkalmazni a 25. és 29. cikk szerinti ellenőrzések során feltárt jogosulatlan kiadásokra.
III. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
31. cikk
Jelentéstétel
A tagállamok minden év július 15-ig jelentést küldenek a Bizottságnak:
a)
az előző naptári évben az I. cím keretében benyújtott kifizetési kérelmek ellenőrzéseinek eredményeiről, különös tekintettel az alábbiakra:
i)
a kifizetési kérelmek száma intézkedésenként, az e kérelmek esetében ellenőrzött teljes összeg, valamint a 11., 12. és 20. cikk szerinti ellenőrzések keretében vizsgált összterület és állatlétszám;
ii)
a területalapú intézkedések esetében az egyedi célprogramokra lebontott összterület;
iii)
az állatokra vonatkozó intézkedések esetében az egyedi célprogramokra lebontott állatlétszám;
iv)
az elvégzett ellenőrzések eredménye, feltüntetve a 16., 17., 18. és 21. cikk szerint alkalmazott támogatáscsökkentéseket és kizárásokat;
b)
az előző naptári évben folyósított kifizetéseket érintő, a 24. és 25. cikknek megfelelően kifizetési kérelmeken végzett ellenőrzésekről és ezen ellenőrzések eredményeiről;
c)
az előző naptári évben végzett, 28. és 29. cikken alapuló ellenőrzésekről és ezen ellenőrzések eredményeiről.
32. cikk
A Bizottság általi ellenőrzés
Az 1698/2005/EK rendelet értelmében kifizetett támogatásra a 73/2009/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
33. cikk
Jelentés az ellenőrzésekről a kifizető ügynökségeknek
1. Amennyiben az ellenőrzéseket nem az illetékes kifizető ügynökség végzi, a tagállam gondoskodik róla, hogy a kifizető ügynökség elegendő tájékoztatást kapjon az elvégzett ellenőrzésekről és azok eredményeiről. A kifizető ügynökség határozza meg, hogy milyen tájékoztatást tart szükségesnek. A tájékoztatás történhet az összes elvégzett ellenőrzésről szóló jelentés, illetve adott esetben összefoglaló jelentés formájában.
2. Megfelelő ellenőrzési nyomvonalat kell fenntartani. A megfelelő ellenőrzési nyomvonal követelményeinek indikatív leírását az I. melléklet tartalmazza.
3. A kifizető ügynökségnek joga van megvizsgálni az egyéb szervek által végzett ellenőrzések minőségét, és minden egyéb információt megszerezni, amire feladatainak ellátásához szüksége van.
34. cikk
Hatályon kívül helyezés
1. Az 1975/2006/EK rendelet 2011. január 1-jétől hatályát veszti.
A 2011. január 1-je előtt benyújtott kifizetési kérelmekre vonatkozóan azonban továbbra is ezt a rendeletet kell alkalmazni.
2. Az 1975/2006/EK rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre vonatkozó hivatkozásként kell tekinteni, és az e rendelet II. mellékletben található megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni.
35. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő első napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. január 27-én.