PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 511/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný Evropským sdružením pro kovy (European Association of Metals, EUROMETAUX) (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby drátů z molybdenu v Unii.
(3)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období šetření“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od března 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 14. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Status tržního hospodářství - individuální zacházení
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke zjištěním o statutu tržního hospodářství a individuálním zacházení, potvrzuje se tímto 18. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Běžná hodnota
(8)
Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil použití vývozních cen z USA do ostatních zemí (včetně Unie) jako základu pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Místo toho navrhl použít cenu skutečně zaplacenou nebo cenu, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, protože se domnívá, že běžná hodnota stanovená na tomto základě by vedla k nižšímu dumpingovému rozpětí pro ČLR.
(9)
Tentýž výrobce tvrdil, že běžná hodnota by měla být upravena směrem dolů, aby byla zohledněna větší efektivnost, které se těší jako vertikálně integrovaný výrobce, v porovnání s žadatelem nebo výrobcem ve srovnatelné zemi, kteří nemají těžební zařízení na hlavní surovinu, molybdenovou rudu.
(10)
Vzhledem k prvnímu tvrzení je třeba poznamenat, že používání cen zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, v Unii, představuje možnost stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, která se uplatní pouze tehdy, pokud nelze použít ostatní možnosti uvedené v tomto článku. Jelikož při tomto řízení spolupracoval výrobce ze třetí země a bylo tedy možné uplatnit možnost ceny třetí země s tržním hospodářstvím, za niž se výrobek prodává do jiných zemí, neexistuje právní odůvodnění pro uplatnění poslední možnosti stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. a). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(11)
Vzhledem k druhému tvrzení je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce neposkytl žádné důkazy prokazující, že úroveň integrace výrobce je faktorem, který má vliv na ceny a srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(12)
Některé strany zpochybnily výběr výrobce ve srovnatelné zemi vzhledem ke skutečnosti, že společnost v USA je dceřinou společností žadatele. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že skutečnost, že společnost v navržené srovnatelné zemi je ve spojení s žadatelem, nevylučuje, že obdržené informace jsou důvěryhodné a ověřitelné.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k běžné hodnotě, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 24. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Vývozní cena
(14)
Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se vývozní ceny, potvrzuje se tímto 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Srovnání
(15)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení činí 5 % a představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil způsob, jakým byla tato úprava uplatněna, a tvrdil, že by měla být vypočítána spíše jako faktor snižující vývozní cenu.
(16)
Vzhledem k tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení odmítnuto.
(17)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Dumpingová rozpětí
(18)
Na základě výše uvedeného se tímto potvrzuje celostátní dumpingové rozpětí ve výši 68,4 % stanovené v 28. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(19)
Je třeba připomenout, že v zájmu ochrany důvěrných obchodních informací jediného výrobce v Unii, který plně spolupracoval, jsou veškeré níže uvedené číselné údaje související s citlivými informacemi indexovány nebo uvedeny v určitém rozpětí.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě v Unii, potvrzuje se tímto 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(22)
Pokud jde o 33. bod odůvodnění prozatímního nařízení, je třeba poznamenat, že na základě připomínek, které obdržela jedna zúčastněná strana, byla zjištěna tisková chyba. Účetní období („ÚO“) 2005 výrobce v Unii zahrnuje období od 1. března 2005 do 28. února 2006, a nikoliv období od 1. března 2004 do 28. února 2005, jak je uvedeno v tomto bodě odůvodnění. Začátkem pro posouzení újmy byl tedy ve skutečnosti březen 2005.
4.3 Spotřeba v Unii
(23)
Je třeba připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena připočtením objemu prodeje známých výrobců v Unii k veškerému dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu. Dále se připomíná, že jelikož kód KN, pod nímž je dotčený výrobek deklarován, zahrnuje rovněž jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, a jelikož neexistují zvláštní dovozní statistiky pouze pro dotčený výrobek, byly údaje Eurostatu upraveny v souladu s metodou navrženou v podnětu. Tato metoda je založena na srovnání hodnot dovozu z ČLR s hodnotami prodeje výrobců v Unii.
(24)
Nicméně v prozatímní fázi korespondovaly použité údaje o dovozu s kalendářními roky, zatímco objemy prodejů známých výrobců byly založeny na účetních obdobích. Jedna zúčastněná strana poukázala na tento rozdíl v období použitém pro stanovení spotřeby a tvrdila, že také dovozy by měly vycházet z účetních období.
(25)
Toto tvrzení se mělo za platné, a proto byly údaje Eurostatu upraveny, aby odpovídaly stejným obdobím, a to účetním obdobím. V důsledku toho byly údaje o spotřebě v Unii uvedené v tabulce 1 prozatímního nařízení upraveny takto (nové údaje tak, jak jsou uvedeny zde v tabulce 1):
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
403
396
430
396
358
Index 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Celkový objem spotřeby drátu z molybdenu v Unii se za posuzované období snížil o 11 %. Poptávka v roce 2006 mírně klesla o 2 % a v roce 2007 vzrostla o 9 %, načež v roce 2008 a v posuzovaném období poklesla v souvislosti s negativním dopadem hospodářské krize.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR
4.4.1 Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(27)
Po přijetí argumentu uvedeného v (25). bodě odůvodnění následuje níže tabulka s revidovanými celkovými objemy dovozu, podíly na trhu a cenami čínských drátů z molybdenu na trhu Unie v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tato revize neměla vliv na objem dovozu z dotčené země během období šetření.
Tabulka 2
Celkový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
42
56
87
100
97
Index 2005 = 100
100
133
207
238
231
Podíl na trhu
Index 2005 = 100
100
136
194
243
261
Ceny (v EUR/t)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Index
100
117
105
97
96
Zdroj: Eurostat a údaje uvedené v podnětu
(28)
Z revidovaných údajů v uvedené tabulce 2 vyplývá, že celkově se trendy v objemu dovozu z dotčené země a jejich podíl na trhu uvedené v tabulce 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nezměnily. Dumpingový dovoz z ČLR se významně zvýšil ze 42 tun v roce 2005 na 100 tun v roce 2008, tj. více než dvojnásobně. Po nejvyšší hodnotě, jíž bylo dosaženo v roce 2008, tento dovoz během období šetření klesal v souladu s vývojem spotřeby Unie. Podíl dumpingového dovozu na trhu se navíc v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil.
(29)
Nicméně revidované údaje týkající se průměrných cen dovozu vykazují nyní mezi rokem 2005 a obdobím šetření klesající tendenci. Bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období klesly průměrné ceny dovozu z ČLR o 4 %.
4.4.2 Cenové podbízení
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k cenovému podbízení, potvrzuje se tímto 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Připomíná se, že v souladu s 41. bodem odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Po přijetí prozatímního nařízení a po drobné úpravě spotřeby Unie v uvedené tabulce 1 byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu revidován následovně, zatímco objem prodeje a průměrné prodejní ceny zůstaly beze změn:
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
99
92
75
68
Podíl na trhu
Index
100
101
86
76
77
Průměrné prodejní ceny
Index
100
86
96
95
92
(34)
Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se v posuzovaném období významně snížil o 32 %. Tento pokles významně převýšil pokles spotřeby, která, jak je uvedeno v tabulce 2, klesla za stejné období o 11 %. To vedlo k významnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 23 % za stejné období.
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k vývoji prodejních cen, zásob, zaměstnanosti a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Závěr o tom, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí v 58. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(37)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v takové míře, že ji lze považovat za podstatnou.
(38)
Připomíná se, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z ČLR. Po zavedení prozatímních opatření a po revizích údajů o dovozu pocházejícího z ČLR, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, objem dovozu a podíl čínských vývozců na trhu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než zdvojnásobil.
(39)
V důsledku revizí dovozní ceny dumpingového dovozu klesly v průběhu posuzovaného období o 4 %, ale byly i nadále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a cenové podbízení dosáhlo v průběhu období šetření 30 až 35 %. Výrobní odvětví Unie následně čelilo cenovému tlaku čínských vývozců trvalejšího rázu, aby zůstalo na trhu Unie konkurenceschopné.
(40)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Argumentovala tím, že neexistuje souvislost mezi finančními výsledky výrobního odvětví Unie a prudkým nárůstem dumpingového dovozu. Zdůraznila, že zatímco dovoz z ČLR v roce 2007 v porovnání s předchozími obdobími podstatně vzrostl, výrobní odvětví Unie se v tomto roce dostalo ze ztráty do zisku.
(41)
V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se dovoz více než zdvojnásobil, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie podstatně klesl o 32 %, což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 % v témže období. Všechny ostatní ukazatele újmy, například výroba, využití kapacity, investice, ziskovost a peněžní tok, zároveň vykazovaly v průběhu tohoto období výrazné klesající tendence. Za druhé šetření ukázala, že slabé výsledky výrobního odvětví Unie souvisely se snížením cen ve snaze získat zpět důležité zákazníky ztracené díky čínským vývozcům. Pokud jde o rok 2007, výrobní odvětví Unie pokračovalo ve svých pokusech získat zpět své zákazníky úsilím o racionalizaci s cílem udržet nízké pořizovací náklady a být schopno konkurovat nízkým cenám dumpingového dovozu. Proto se závěry uvedené v 63. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení považují za platné, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(42)
Na základě výše uvedených skutečností lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.2 Účinek jiných činitelů
(43)
Připomíná se, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i ostatní činitelé, konkrétně vývoj poptávky, vývoj nákladů výrobního odvětví Unie, jeho vývozní výkonnost a konečně možný dopad dovozu z jiných zemí.
(44)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné činitele, konkrétně i) zmenšení poptávky v důsledku hospodářské krize a změn v technologiích a ii) vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.
(45)
Pokud jde o pokles spotřeby, je třeba poznamenat, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl podstatně více (-32 %) než činil pokles spotřeby Unie (-11 %), což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 %. Zároveň se výrazně zvýšil podíl čínských vývozců na trhu, který se více než zdvojnásobil. Proto se má za to, že závěr uvedený v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení lze potvrdit, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(46)
Pokud jde o vývozní výkonnost, vývozní prodej výrobního odvětví Unie opravdu vykazoval klesající tendence z důvodů uvedených v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (tj. v souladu s nepříznivou celosvětovou situací automobilového odvětví od roku 2008). Nicméně šetřením bylo prokázáno, že prodej na vývoz nebyl hlavní obchodní činností výrobního odvětví Unie, jelikož tento prodej nikdy nepřesáhl 17 % jeho prodeje Unie v posuzovaném období. Avšak co je důležitější, kromě 71. a 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je třeba poznamenat, že jeho prodejní ceny na vývozním trhu zůstaly nad prodejními cenami v rámci Unie. Jakýkoliv negativní dopad způsobený poklesem objemu prodeje na vývoz je tudíž považován za velmi omezený. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(47)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 83. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců, obchodníků a uživatelů v Unii
(49)
Připomíná se, že navzdory skutečnosti, že bylo kontaktováno mnoho stran, míra spolupráce dovozců, obchodníků a uživatelů při šetření v prozatímní fázi byla velmi nízká. Připomíná se, že v prozatímní fázi plně spolupracoval pouze jeden obchodník se sídlem v Německu a jeden uživatel se sídlem v Itálii.
(50)
Spolupracující uživatel namítal, že v analýze zájmu Unie provedené v prozatímní fázi byl podceněn negativní vliv antidumpingových opatření na jeho podnikání, a tvrdil, že by opravdu měl problém přenést zvýšení nákladů na své zákazníky.
(51)
Připomíná se, že podíl činnosti týkající se dotčeného výrobku na činnosti tohoto uživatele činí 15 až 25 % jeho celkové činnosti. Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření potvrdila, že dopad na celkový zisk společnosti by byl omezený. Tento uživatel má v segmentu zahrnujícím dotčený výrobek silné postavení, zejména pokud jde o spolehlivost a zajištění dodávek pro své zákazníky. Tato skutečnost naznačuje, že tento uživatel bude pravděpodobně schopen přenést přinejmenším část zvýšení nákladů na své zákazníky. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(52)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásili dva uživatelé a jeden dovozce a namítali, že uložení antidumpingového cla bude mít negativní dopad na jejich činnost.
(53)
Podle údajů poskytnutých jedním z těchto dvou uživatelů představuje segment zahrnující dráty z molybdenu 10 až 20 % jeho celkové činnosti. Na základě poskytnutých informací existují náznaky, že zatímco uložení antidumpingového cla bude mít pravděpodobně negativní vliv na část jeho činnosti zahrnující dráty z molybdenu, byl by tento uživatel stále ziskový. Pokud jde o druhého uživatele, nebyla poskytnuta žádná data, která by odůvodnila jeho tvrzení.
(54)
Pokud jde o dovozce, je třeba poznamenat, že poskytnul pouze celkové základní informace, na základě nichž se zdá, že dovoz drátů z molybdenu z ČLR činil 10 až 20 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Pokud jde o podíl činnosti s molybdenem v poměru k celkové činnosti společnosti, činí méně než 7 %. Na základě dostupných informací lze tedy dojít k závěru, že zatímco antidumpingová opatření by měla negativní dopad na segment podnikání zahrnující dráty z molybdenu, celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený.
(55)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 93. až 96. bod odůvodnění zjištění a závěrů prozatímního nařízení.
6.3 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(56)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásily některé strany a namítaly, že antidumpingová opatření povedou k omezené hospodářské soutěži na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zopakovat, že jelikož antidumpingové clo by obnovilo rovné podmínky, čínský dovoz by pravděpodobně nadále přicházel na trh Unie, nikoliv však za ceny působící újmu. Mimoto se připomíná, že existují určité alternativní zdroje dodávek. Nebyly poskytnuty žádné podložené důkazy zpochybňující platnost tohoto závěru, a proto se tímto potvrzují závěry uvedené v 97. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se zájmu Unie
(58)
Na základě výše uvedeného se potvrzuje, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel z dovozu drátů z molybdenu pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(59)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 101. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(60)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. V tomto případě by měla být sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy, tj. 64,3 %.
(61)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
7.3 Závazky
(62)
Jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce vyjádřil ochotu nabídnout cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Nicméně této společnosti nebyl přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení a obecným postupem Komise je, že v takovém případě závazky neakceptuje, jelikož nelze individuálně stanovit celní rozpětí. Proto nebylo možné vzít cenový závazek blíže v úvahu.
7.4 Konečný výběr prozatímního cla
(64)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1247/2009 na dovoz drátu z molybdenu, obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
A TANÁCS 511/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság az 1247/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes molibdénhuzalok behozatalára.
(2)
A panaszt a European Association of Metals (EUROMETAUX) (a továbbiakban: a panaszos) nyújtotta be egy olyan gyártó nevében, amelynek termelése egyes molibdénhuzalok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően a dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1-jétől2009. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 márciusától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
(5)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes molibdénhuzalok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(6)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)-(17) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás
(7)
A piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)-(23) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2. Rendes érték
(8)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az együttműködő exportáló gyártó vitatta, hogy az Amerikai Egyesült Államokból más országokba (beleértve az Uniót is) irányuló kivitel árai felhasználhatók lennének a kínai rendes érték meghatározásának alapjául. Ehelyett azt javasolta, hogy az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat alkalmazzák, mert véleménye szerint az ennek alapján meghatározott rendes érték alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezne Kína számára.
(9)
Ugyanez a gyártó azt állította, hogy a rendes értéket ki kellene igazítani lefelé a vertikálisan integrált gyártóként általa élvezett hatékonysági előnyök figyelembevétele érdekében, míg a panaszos vagy az analóg ország gyártója számára nem állnak rendelkezésre a legfontosabb nyersanyag, a molibdénérc bányászatára szolgáló lehetőségek.
(10)
Az első állítás esetében figyelembe kell venni, hogy az Unióban fizetett vagy fizetendő árak alkalmazása az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló lehetőség, amelyet csak akkor kell igénybe venni, ha az ugyanazon cikkben előírt más opciók nem alkalmazhatók. Mivel ebben az eljárásban együttműködést tanúsított egy harmadik ország gyártója, lehetővé vált a piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország más országokban felszámított exportárainak felhasználására vonatkozó opció alkalmazása, ezért jogilag nem indokolt a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontjában foglalt fennmaradó opció alkalmazása. Az állítást ezért elutasították.
(11)
A második állítást illetően meg kell jegyezni, hogy az együttműködő gyártó nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a gyártók integráltságának szintje valóban olyan tényező, amely befolyásolná az árakat és azok összehasonlíthatóságát. Az állítást ezért elutasították.
(12)
Egyes felek vitatták az analóg országbeli gyártó kiválasztását, mivel ez az egyesült államokbeli vállalat a panaszos leányvállalata. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy a javasolt analóg országbeli vállalat a panaszossal kapcsolatban áll, nincs hatással a kapott információk megbízhatóságára és ellenőrizhetőségére.
(13)
A rendes értékre vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)-(25) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.3. Exportár
(14)
Az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.4. Összehasonlítás
(15)
Meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében említett közvetett adózási kiigazítás 5 %, és a belföldi eladásokra fizetendő héa és az exportértékesítések után fizetendő héa közötti különbséget jelenti, megfelelően figyelembe véve az exportértékesítések utáni héa-visszatérítést. Az együttműködő exportáló gyártó vitatta a kiigazítás alkalmazásának módját, azt állítva, hogy azt az exportárat csökkentő tényezőként kellene számításba venni.
(16)
Ezen állítás vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy a kiigazítás az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseken alapult, amely előírja az importköltségek és közvetett adók tekintetében (amely kategóriába a héa is tartozik) a rendes érték kiigazítását. Ezen az alapon az állítást elutasították.
(17)
Az összehasonlításra vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.5. Dömpingkülönbözetek
(18)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (28)-(29) preambulumbekezdésében szereplő, 68,4 % mértékű országos dömpingkülönbözet megerősítést nyer.
4. KÁR
4.1. Uniós termelés
(19)
Emlékeztetni kell arra, hogy az egyetlen teljes mértékben együttműködő uniós gyártó bizalmas üzleti adatainak védelme érdekében az alábbiakban megadott, bizalmas információkhoz kapcsolódó adatok indexált formában vagy tartományok szerint vannak feltüntetve.
(20)
Az uniós termelésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(31) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása
(21)
Az uniós gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(22)
Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdése vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy az egyik érdekelt fél által kapott észrevételek alapján elírásból eredő hibát tártak fel. A 2005-ös pénzügyi év az uniós gyártók vonatkozásában a 2005. március 1. és 2006. február 28. közötti időszakra, nem pedig a 2004. március 1. és 2005. február 28. közötti időszakra vonatkozik. Ezért a kár felmérésének tényleges kiindulópontja 2005 márciusa volt.
4.3. Uniós felhasználás
(23)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós felhasználást úgy határozták meg, hogy az ismert unióbeli gyártók értékesítési volumenéhez hozzáadták a harmadik országokból származó behozatalokat (az Eurostat adatainak felhasználásával). Azt is fel kell idézni, hogy mivel az érintett terméket bejelentő KN-kód alá olyan termékeket is besorolnak, amelyekre e vizsgálat nem terjed ki, és mivel nem állnak rendelkezésre a kizárólag az érintett termékre vonatkozó behozatali statisztikák, az Eurostat adatait a panaszban javasolt módszernek megfelelően kiigazították. Ez a módszer a Kínából származó termék importértékeinek az uniós gyártók eladási értékeivel való összehasonlításán alapszik.
(24)
Az ideiglenes szakaszban azonban a felhasznált behozatali adatok a naptári éveken, míg az ismert gyártók értékesítési volumene a pénzügyi éveken alapult. Az egyik érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy ellentmondás van a felhasználás meghatározásához használt időszak tekintetében, és azt kérte, hogy a behozatalt is a pénzügyi évek alapján vegyék figyelembe.
(25)
Ezt a kérelmet megalapozottnak találták, és így az Eurostat-adatokat kiigazították, hogy ugyanazokra az időszakokra (pénzügyi évek) vonatkozzanak. Ennek eredményeképpen az ideiglenes rendelet 1. táblázatában szereplő, az uniós felhasználásra vonatkozó számadatokat módosították; az új adatokat az 1. táblázat tartalmazza.
1. táblázat
Uniós felhasználás
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Tonna
403
396
430
396
358
Index 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Összességében a molibdénhuzalok uniós felhasználása 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A kereslet kismértékben, 2 %-kal nőtt 2006-ban, majd 2007-ben 9 %-kal emelkedett, ezt követően pedig 2008-ban és a vizsgálati időszakban a gazdasági válság kedvezőtlen hatásával összefüggésben visszaesett.
4.4. A Kínából az Európai Unióba irányuló behozatal
4.4.1. A Kínából származó behozatal volumene és piaci részesedése
(27)
A (25) preambulumbekezdésben szereplő érvelés elfogadását követően az alábbi táblázat bemutatja a Kínából az uniós piacra irányuló molibdénhuzalok teljes importvolumenének, piaci részesedésének és árainak felülvizsgált adatait a figyelembe vett időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy az adatok felülvizsgálata nem befolyásolta az érintett országból származó import volumenét a vizsgálati időszak alatt.
2. táblázat
A Kínából származó összes behozatal
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Tonna
42
56
87
100
97
Index 2005 = 100
100
133
207
238
231
Piaci részesedés
Index 2005 = 100
100
136
194
243
261
Ár (EUR/tonna)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Index
100
117
105
97
96
Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok
(28)
A 2. táblázat felülvizsgált számadatai azt mutatták, hogy az érintett országból származó behozatal volumenének és piaci részesedésének az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésének táblázatában bemutatott általános tendenciái összességében nem változtak. A Kínából érkező dömpingelt behozatal a 2005. évi 42 tonnáról 2008-ra 100 tonnára, vagyis több mint kétszeresére nőtt. A 2008. évi csúcsot követően a behozatal a vizsgálati időszakban az uniós felhasználás alakulásával összhangban csökkent. Emellett a dömpingelt behozatal piaci részesedése több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszak alatt.
(29)
Az átlagos importárra vonatkozó felülvizsgált adatok azonban 2005 és a vizsgálati időszak között csökkenő tendenciát mutatnak. Megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt a Kínából származó behozatal átlagos importárai 4 %-kal csökkentek.
4.4.2. Áralákínálás
(30)
Az áralákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39) és (40) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(31)
Az alaprendelet (41) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata az uniós gazdasági ágazat 2005 márciusa és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének felmérése tekintetében magában foglalta valamennyi gazdasági mutató értékelését.
(32)
A termelésre, a termelési kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)-(43) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.
(33)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően és az uniós felhasználás tekintetében az 1. táblázatban eszközölt kisebb módosítást követően az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó adatok a következőképpen módosultak (az értékesítési volumen és az átlagos eladási ár változatlan maradt):
3. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon
Index
100
99
92
75
68
Piaci részesedés
Index
100
101
86
76
77
Átlagos eladási ár
Index
100
86
96
95
92
(34)
Az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacokon független vevők esetében megvalósuló értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen, 32 %-kal csökkent. Ez a csökkenés jelentősen meghaladta a felhasználásban bekövetkezett visszaesést, amely a 2. táblázat adatai szerint ugyanebben az időszakban 11 %-kal csökkent. Ennek hatására ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 23 %-kal csökkent.
(35)
A uniós gazdasági ágazat eladási áraira, készleteire és foglalkoztatásának alakulására, valamint pénzügyi teljesítményének mutatóira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46)-(57) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.
(36)
Az ideiglenes rendelet (58)-(61) preambulumbekezdésében foglalt következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, szintén megerősítést nyer.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. A dömpingelt import hatása
(37)
Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően az ideiglenes szakaszban megvizsgálták, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető.
(38)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlása egybeesett a Kínából származó dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedésével. Az ideiglenes intézkedések elrendelését és a Kínából származó érintett termék behozatalának adataira vonatkozó, a (25) preambulumbekezdésben említett módosításokat követően a kínai exportőrök importvolumene és piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között több mint duplájára nőtt.
(39)
A dömpingelt behozatal importárai a felülvizsgálat eredményeképpen a figyelembe vett időszakban 4 %-kal csökkentek, és stabilan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak, a vizsgálati időszak alatt 30-35 %-kal kínálva alá azoknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatot - hogy versenyképes maradhasson az uniós piacon - a kínai exportőrök folyamatosan árleszorító nyomás alatt tartották.
(40)
Az egyik érdekelt fél vitatta a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. Állítása szerint az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye és a dömpingelt import ugrásszerűen megnövekedett volumene között nincs összefüggés. Hangsúlyozta, hogy míg a Kínából származó behozatal 2007-ben jelentősen nőtt az előző időszakokhoz képest, az uniós gazdasági ágazat helyzete ugyanabban az évben veszteségesről nyereségessé vált.
(41)
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy 2005 és a vizsgálati időszak között - amikor a behozatal volumene több mint kétszeresére nőtt - az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 32 %-kal csökkent, ami ahhoz vezetett, hogy az ágazat ugyanebben az időszakban 33 %-ot veszített piaci részesedéséből. Ugyanakkor az összes többi kármutató (termelés, kapacitáskihasználás, beruházások, nyereségesség és pénzforgalom) is jelentős mértékben romlott az említett időszakban. Másodsorban a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítménye összefüggött azzal, hogy a kínai exportőrökkel szemben elveszített fontos vevők visszaszerzése reményében az ágazat csökkentette árait. 2007-ben az uniós gazdasági ágazat továbbra is arra törekedett, hogy visszaszerezze vevőit, és ennek érdekében erőfeszítéseket tett a racionalizálásra, hogy alacsonyan tartsa az árakat, és versenyképes legyen az olcsó, dömpingelt behozatallal szemben. Ennek megfelelően megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (63)-(66) preambulumbekezdésében szereplő következtetések helytállók, így ezt az állítást el kellett utasítani.
(42)
Mindezek alapján megerősíthető, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése jelentősen kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére a vizsgálati időszak során.
5.2. Más tényezők hatása
(43)
Emlékeztetni kell arra, hogy az okozati összefüggések elemzésekor más tényezőket is megvizsgáltak: a kereslet alakulását, az uniós gazdasági ágazat költségeinek alakulását, az ágazat exportteljesítményét, végezetül pedig a más országokból származó behozatal lehetséges hatását.
(44)
Egy érdekelt fél az állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt más tényezők, nem pedig a dömpingelt behozatalok okozták, mégpedig i. a kereslet csökkenése a gazdasági válság és a technológiai változások következtében, ii. az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye.
(45)
A felhasználás visszaesése tekintetében meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene lényegesen nagyobb mértékben csökkent (- 32 %), mint az uniós felhasználás (- 11 %), ami a piaci részesedés 33 %-os csökkenéséhez vezetett. A kínai exportőrök piaci részesedése ugyanakkor jelentősen, több mint duplájára nőtt. Ezért megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében szereplő következtetés helytálló, így ezt az állítást el kellett utasítani.
(46)
Az exportteljesítményt illetően az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdésében ismertetett okok miatt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései valóban csökkenő tendenciát mutattak (összhangban a gépjárműágazatban 2008 óta világszerte tapasztalható kedvezőtlen helyzettel). A vizsgálat azonban feltárta, hogy az exportértékesítések nem képezik az uniós gazdasági ágazat legfontosabb üzleti tevékenységét, mivel ezek az értékesítések a figyelembe vett időszakban sosem haladták meg az uniós értékesítések 17 %-át. Emellett az ideiglenes rendelet (71) és (72) preambulumbekezdését kiegészítve meg kell jegyezni, hogy az ágazat eladási árai felette maradtak az Unión belüli eladási árainak. Ezért az exportértékesítések volumenének csökkenése által okozott bármilyen kedvezőtlen hatás igen korlátozottnak tekinthető. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(47)
Tekintettel a fentiekre, valamint egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67)-(80) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6. UNIÓS ÉRDEK
6.1. Az uniós ágazat érdeke
(48)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)-(86) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.
6.2. A független uniós importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke
(49)
Emlékeztetni kell arra, hogy annak ellenére, hogy számos féllel vették fel a kapcsolatot, a vizsgálat ideiglenes szakaszában az importőrök, kereskedők és felhasználók által tanúsított együttműködés alacsony szintű volt. Mindössze egyetlen, Németországban székhellyel rendelkező kereskedő és egy olaszországi székhelyű felhasználó tanúsított teljes körű együttműködést az ideiglenes szakaszban.
(50)
Az együttműködő felhasználó szerint az ideiglenes szakaszban az uniós érdekre vonatkozó elemzés alábecsülte az üzleti tevékenységét a dömpingellenes intézkedések révén érő negatív hatásokat, és azt állította, hogy nehezen tudná a költségeket vevőire áthárítani.
(51)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termékkel kapcsolatos üzleti tevékenységek az említett felhasználó teljes üzleti tevékenységének 15-25 %-át teszik ki. Az ideiglenes intézkedések elrendelését követő további elemzés megerősítette, hogy a vállalat teljes nyereségére csak korlátozott hatást gyakorolna az intézkedés. Az említett felhasználó szilárd pozíciókkal rendelkezik az érintett terméket magában foglaló üzleti szegmensben, különösen vevői irányában tanúsított megbízhatóság és a biztonságos ellátás tekintetében. Ez a tény azt jelzi, hogy a felhasználó valószínűleg át tudná hárítani a költségnövekedés legalább egy részét a vevői számára. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.
(52)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően két felhasználó és egy importőr jelentkezett, azt állítva, hogy tevékenységüket negatívan fogja befolyásolni a dömpingellenes vám elrendelése.
(53)
A két szóban forgó felhasználó egyike által benyújtott adatok szerint a molibdénhuzalokat is magában foglaló üzleti szegmens teljes tevékenységének 10-20 %-át teszi ki. A benyújtott adatok alapján vannak arra utaló jelek, hogy jóllehet a dömpingellenes vámok kivetése valószínűleg negatív hatást gyakorol majd a molibdénhuzalokat magában foglaló résztevékenységre, a felhasználó továbbra is nyereséges marad. A másik felhasználó nem nyújtott be olyan adatokat, amelyek alátámasztanák állítását.
(54)
Az importőr tekintetében meg kell jegyezni, hogy csak általános alapadatokat szolgáltatott, melyek szerint a molibdénhuzalok Kínából származó behozatala a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó összes behozatal 10-20 %-át tette ki. A molibdénhuzalok szegmense a vállalat teljes tevékenységének kevesebb mint 7 %-át teszi ki. A rendelkezésre álló információk alapján ezért levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése ugyan negatív hatást gyakorolna a molibdénhuzalokat magában foglaló üzleti szegmensre, a vállalat teljes üzleti tevékenységére kifejtett hatás korlátozott lenne.
(55)
A fentiek figyelembevételével és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)-(96) preambulumbekezdésének megállapításai és következtetései megerősítést nyernek.
6.3. Verseny- és kereskedelemtorzító hatások
(56)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően több olyan fél jelentkezett, aki azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedések korlátoznák a versenyt az uniós piacon.
(57)
Ezen állítás tekintetében meg kell ismételni, hogy mivel a dömpingellenes vámok visszaállítanák az egyenlő feltételeket, a kínai behozatal valószínűleg továbbra is jelen lenne az uniós piacon, árai viszont nem okoznának kárt. Emellett fel kell idézni, hogy léteznek alternatív beszerzési források. Nem merült fel olyan megfelelően alátámasztott bizonyíték, mely érvénytelenítette volna ezt a következtetést, így az ideiglenes rendelet (97)-(99) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.
6.4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(58)
A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely ebben az esetben a Kínából származó molibdénhuzalok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok elrendelése ellen szólna.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(59)
A kár megszüntetésének szintjével kapcsolatos következtetést megváltoztató, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)-(104) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
7.2. Végleges intézkedések
(60)
Tekintettel a fentiekre és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően a végleges dömpingellenes vámot olyan szinten kell kivetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül elégséges a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén, vagyis 64,3 %-on kell meghatározni.
(61)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették, és adott esetben megfelelően módosították a megállapításokat.
7.3. Kötelezettségvállalások
(62)
A kínai együttműködő exportáló gyártó kifejezte, hogy kész az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően árra vonatkozó kötelezettségvállalást felajánlani.
(63)
A vállalat azonban nem részesült sem piacgazdasági elbánásban, sem egyedi elbánásban, és a Bizottság gyakorlata szerint ilyen esetben nem fogadható el kötelezettségvállalás, mivel nem lehetett egyedi dömpingkülönbözetet megállapítani. Ennek alapján a továbbiakban nem vették figyelembe az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.
7.4. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(64)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex81029600 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód: 8102960010), legalább 99,95 % tömegszázalékban molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzalok behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 64,3 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1247/2009/EK bizottsági rendelettel biztosított ideiglenes dömpingellenes vámokat véglegesen be kell szedni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex81029600 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód: 8102960010), legalább 99,95 % tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzalok behozatala után.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 14-én.