ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o státní podpoře C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10), kterou Řecko poskytlo podniku Varvaressos S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 8923)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/414/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci podpory č. C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 5. listopadu 2007 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na záchranu pro podnik Varvaressos S.A. (dále jen „Varvaressos“). Po výměně informací přijala Komise dne 16. července 2008 s ohledem na oznámené opatření rozhodnutí o nevznesení námitek.
(2)
Dne 15. ledna 2009 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na restrukturalizaci podniku Varvaressos.
(3)
Po výměně informací zahájila Komise dne 9. března 2010 formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci, kterou Řecko oznámilo dne 15. ledna 2009, a rovněž státní záruky, kterou Řecko poskytlo protiprávně podniku Varvaressos v roce 2007. V souvislosti s touto státní zárukou Komise uvedla, že je možné, že zruší své rozhodnutí ze dne 16. července 2008, kterým schválila oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. března 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Po zahájení řízení předalo Řecko dne 28. července 2010 připomínky a informace. Dne 18. června 2010 předložil své připomínky a informace rovněž podnik Varvaressos. Ostatní třetí strany podaly připomínky dne 4. června 2010, 14. června 2010 a 17. června 2010 (4).
(5)
Dopisem ze dne 9. července 2010 si Komise vyžádala další informace o výše uvedených státních opatřeních. Řecké orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 14. září 2010.
(6)
Na žádost příjemce se dne 14. července 2010 konala schůzka. Při této příležitosti byl projednán pozměněný plán restrukturalizace.
2. POPIS
2.1 Příjemce
(7)
Podnik Varvaressos byl založen v roce 1975 a působí na textilním trhu jako přádelna (výroba vláken a obchod s vlákny). Podnik vyváží vlákna do 20 zemí, včetně Německa, Francie, Rakouska, Itálie, Španělska, Spojeného království a Slovinska. V roce 2009 uskutečnil podnik 52 % svého prodeje v jiných zemích EU než Řecko (57 % v roce 2008,67 % v roce 2007), 42 % v Řecku (40 % v roce 2008,32 % v roce 2007) a 6 % v zemích mimo EU (2 % v roce 2008,1 % v roce 2007).
(8)
V roce 2009 měl podnik v průměru 205 zaměstnanců (což představuje snížení oproti 212 zaměstnancům v roce 2008) a obrat ve výši 19 milionů EUR. Na základě údajů z roku 2007 mu patřilo desáté místo na řeckém textilním trhu. Jeho podíl na trhu s vlákny v roce 2008 činil […] %.
(9)
V období 2004-2009 se roční obrat podniku snížil z 28,4 milionu EUR na 19,2 milionu EUR (32 % pokles). V období 2006-2009 zaznamenala společnost nahromaděné ztráty, které vzrostly z 2 milionů EUR v roce 2006 na 17,2 milionu EUR v roce 2009. Hlavní finanční údaje podniku pro roky 2004-2009 jsou uvedeny v tabulce 1.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje podniku Varvaressos v období 2004-2009
(v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Zisk před zdaněním (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Nahromaděné ztráty
nepouž.
nepouž.
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Zapsaný kapitál
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Vlastní kapitál
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Podíl dluhu na vlastním kapitálu
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Údaje: účetních závěrek za roky 2004-2009
2.2. Opatření
(10)
V období 2007-2008 byla ve prospěch podniku Varvaressos provedena dvě státní opatření, neoznámená státní záruka pro restrukturalizaci stávajících půjček, která byla poskytnuta v květnu 2007 (opatření č. 1), a oznámená státní záruka za novou půjčku na záchranu podniku, kterou Komise schválila v červenci 2008 (opatření č. 2). V lednu 2009 oznámilo Řecko podporu na restrukturalizaci ve formě přímé dotace (opatření č. 3).
2.2.1 Plán obnovy z roku 2006
(11)
Za účelem obdržení výše uvedené podpory předložil podnik Varvaressos v prosinci 2006 řeckým orgánům plán obnovy s názvem „Strategický a obchodní plán na období 2006-2011“. Tento plán popisuje strategický cíl podniku a potřebná opatření a rovněž odhad finanční situace podniku na období 2006-2011. Plán stanoví: a) zvýšení podílu zvláštních vláken na celkové výrobě, a to z […] % v roce 2007 na […] % v roce 2011, s cílem zvýšit ziskové rozpětí podniku; b) snížení celkové výrobní kapacity z […] tisíc tun v roce 2007 na […] tisíc tun v období 2008-2011 a c) snížení počtu pracovníků v podniku z 237 osob v roce 2007 na 217 v roce 2011.
(12)
Dlouhodobé půjčky podniku ve výši 15,6 milionu EUR mají být podle očekávání splaceny do konce roku 2010. V období 2006-2009 se očekávají rovněž náklady ve výši [1-2] milionu EUR na investice do reorganizace řízení podniku a přesměrování výroby na ziskovější výrobky. Požadovaná státní podpora na období 2007-2011, která má napravit neúspěšné investice v období 2000-2005, jež vedly k potížím podniku, činí 13,5 milionu EUR. Podnik předpokládá, že v roce 2010 dosáhne životaschopnosti se ziskem před zdaněním (EBT) ve výši 1 milionu EUR a ziskovým rozpětím 3,5 % (v roce 2011 kladný zisk před zdaněním (EBT) ve výši 0,8 milionu EUR se ziskovým rozpětím 2,6 %). Prodej má podle očekávání vzrůst z 26,2 milionu EUR v roce 2006 na 29,3 milionu EUR v roce 2011 (12 % nárůst).
2.2.2 Opatření č. 1: neoznámená státní záruka z roku 2007
(13)
Dne 30. května 2007 vydalo Řecko ministerské rozhodnutí o poskytnutí státní záruky podniku Varvaressos jako zajištění pro restrukturalizaci stávajících půjček podniku v celkové výši 22,7 milionu EUR. Záruka se měla podle předpokladů vztahovat na 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR; ve skutečnosti však překročila celkovou výši související půjčky (viz bod 16).
(14)
Před restrukturalizací půjček v roce 2007 byla k pokrytí půjček podniku dána do zástavy pouze část nemovitého majetku podniku. V rámci restrukturalizace půjček v roce 2007 byla dodatečně zastavena zbývající část nemovitého majetku podniku. Tato zástava byla zřízena ve prospěch věřitelských bank podniku, a nikoli státu. Podle řeckého práva (5) však musí stát před vyplacením uplatněné záruky obdržet zajištění za zaručené půjčky.
(15)
Toto opatření nebylo Komisi oznámeno; Řecko místo toho v oznámení o podpoře na záchranu ze dne 5. listopadu 2007 uvedlo, že podnik předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci.
(16)
Toto opatření bylo založeno na neoznámeném systému záruk, který řecké ministerstvo financí schválilo dne 26. ledna 2007. Systém poskytoval státní záruky pro restrukturalizaci půjček, jež nebyly splaceny ke dni 31. prosince 2006 (bez ohledu na to, zda byly po lhůtě splatnosti, či nikoli), na novou půjčku. Příslušné půjčky byly poskytnuty průmyslovým a důlním podnikům, chovatelům hospodářských zvířat a hotelům usazeným a působícím v oblasti Imathia v severním Řecku, a to na investice do dlouhodobých aktiv a provozního kapitálu. Systém nestanovil za státní záruku žádnou prémii. Na základě jednoho z jeho ustanovení záruka nakonec zahrnovala maximální částku ve výši 30 milionů EUR a úroky, tudíž částku vyšší, než byla částka souvisejících půjček (22,7 milionu EUR) (6).
2.2.3 Opatření č. 2: oznámená státní záruka z roku 2008
(17)
Dne 16. července 2008 schválila Komise oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos ve formě státní záruky za půjčku ve výši 2,4 milionu EUR (7). Rozhodnutí bylo přijato na základě informací, že podniku nebyla předtím poskytnuta žádná podpora na záchranu ani restrukturalizaci, a že podnik je proto způsobilý pro podporu na záchranu (8).
(18)
Záruka byla poskytnuta bez prémie pro ručitele (stát) a vztahovala se na celou částku úvěru, tj. 2,4 milionu EUR.
(19)
Podle oznámení opatření, které řecké orgány podaly dne 5. listopadu 2007, má z celkové částky podpory částka ve výši [1,0-2,0] milionu EUR financovat tyto investice: a) reorganizace a modernizace řízení podniku v období 2006-2009 ([…] milionu EUR) a b) přesměrování výroby na ziskovější výrobky v období 2007-2009 ([…] milionu EUR). Tyto investice byly rovněž součástí plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 15. ledna 2009, a měly se uskutečnit ve stejném období jako plán (viz body 22-23 a 42-43).
2.2.4. Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(20)
Dne 15. ledna 2009 oznámilo Řecko přímou dotaci ve výši 14 milionů EUR na financování plánu restrukturalizace podniku.
(21)
Podle předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku způsobeny vysokými finančními náklady investičního programu, který se prováděl v období 2000-2005, vysokými provozními náklady a nedostatky v řízení podniku.
(22)
Plán se vztahuje na období 2006-2011. V průběhu formálního vyšetřovacího řízení byl plán náležitě aktualizován a upravován. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace je úplné splacení většiny bankovních půjček podniku (včetně půjčky, pro niž byla v červenci 2008 schválena podpora na záchranu), snížení výroby a zaměstnanosti (9), přesměrování výroby na ziskovější výrobky (podíl výroby zvláštních vláken na celkové výrobě se má do roku 2012 zvýšit na […] %) a reorganizace a modernizace řízení podniku.
(23)
Podle tří scénářů obsažených v plánu restrukturalizace (založených na středních, nejoptimističtějších a nejpesimističtějších předpokladech) obnoví podnik svou dlouhodobou životaschopnost do konce roku 2011.
(24)
Podle všech tří scénářů se má podle očekávání prodej podniku zvýšit a náklady a výdaje (bez odpisů) se mají snížit. Předpokládá se proto, že EBT + D (10) podniku bude v roce 2010 záporný a v roce 2011 (na konci období restrukturalizace) kladný. Současně bude v roce 2011 ROE (11) podniku vyšší než jeho výpůjční náklady (12) (podle scénáře založeného na středních a nejoptimističtějších předpokladech) nebo stejná (podle scénáře založeného na nejpesimističtějších odhadech).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(25)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že slučitelnost opatření podpory bude posouzena na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (13). Komise proto provedla prvotní posouzení opatření podpory na základě kritérií stanovených ve zmíněných pokynech.
(26)
Komise za prvé podotýká, že ji Řecko neinformovalo o dřívější státní záruce, která byla podniku Varvaressos poskytnuta v květnu 2007. Komise rovněž uvádí, že jí Řecko ve svém oznámení o podpoře na záchranu v listopadu 2007 sdělilo, že podnik Varvaressos předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Komise měla proto pochybnosti, zda by ve svém rozhodnutí z července 2008 považovala podnik za způsobilý pro podporu na záchranu, pokud by Řecko neposkytlo nesprávné informace ohledně záruky z roku 2007.
(27)
Za druhé, s ohledem na záruku z roku 2007 Komise rovněž zpochybnila způsobilost podniku pro oznámenou podporu na restrukturalizaci, tj. zda je dodržena zásada „jednou a dost“.
(28)
Pokud jde o postavení příjemce jakožto podniku v obtížích, Komise podotýká, že podnik Varvaressos lze vzhledem ke ztrátám a poklesu prodeje v předchozích letech považovat za podnik v obtížích. Komise však vyslovila pochybnosti, zda byl podnik Varvaressos skutečně v obtížích v roce 2007, kdy byla poskytnuta záruka, jelikož podnik údajně mohl dosáhnout restrukturalizace svých stávajících půjček u týchž bank i bez veřejné intervence.
(29)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti ohledně časového harmonogramu plánu, který předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti do konce roku 2009. Jelikož rok 2009 skončil a hlavní část restrukturalizace nebyla dosud provedena, Komise se domnívala, že časový rámec stanovený pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti již nelze pokládat za reálný.
(30)
Komise mimoto vyjádřila pochybnosti ohledně předložených průzkumů trhu s vlákny, které pocházely z roku 2007. Vzhledem ke skutečnosti, že od té doby již uplynuly dva roky a že došlo k významným změnám ve světové ekonomice, je možné, že tyto průzkumy jsou již zastaralé. Komise proto požadovala nový soubor údajů a odhadů a novější průzkumy trhu.
(31)
Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, Komise vyslovila pochybnosti ohledně dvou navrhovaných kompenzačních opatření. K těmto opatřením patřilo: a) uzavření jednoho ze tří výrobních závodů podniku, a to závodu v Naousse, a b) prodej podílu v dceřiné společnosti „Thiva Ginning Mills SA“. Obě tato opatření se považovala především za nezbytná k tomu, aby příjemce dosáhl dlouhodobé životaschopnosti, a nepředstavovala tudíž kompenzaci pro konkurenty podniku za narušení hospodářské soutěže.
(32)
Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, Komise se domnívala, že za účelem posouzení je podnik Varvaressos velkým podnikem (v roce 2006 měl roční obrat ve výši 28 milionů EUR), a uvedla, že se podnik nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Na základě výše uvedených skutečností stanovila Komise vlastní příspěvek podniku v zásadě ve výši nejméně 40 % celkových nákladů plánu.
4. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
(33)
Informace, které řecké orgány poskytly ohledně údajných opatření státní podpory, lze shrnout takto:
4.1 Záruka z roku 2007 jako státní podpora
(34)
Řecko uznává, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdí, že tato záruka nepředstavuje státní podporu. Řecko zejména uvedlo, že: a) věřitelské banky by souhlasily s restrukturalizací půjček i bez státní záruky; b) státní záruka nebyla potřebná, jelikož při restrukturalizaci dluhu byly půjčky dostatečně kryty aktivy s hodnotou vyšší, než je dlužná částka, a c) státní záruka z roku 2007 nezlepšila schopnost podniku získat finanční prostředky na kapitálovém trhu, jelikož podnik Varvaressos byl stále schopen získat finanční prostředky sám.
4.2 Příjemce podpory jakožto „podnik v obtížích“ v roce 2007
(35)
Řecko tvrdí, že podnik Varvaressos byl v roce 2007 skutečně podnikem v obtížích a že jen díky nezatíženým aktivům značné hodnoty mohl získat přístup na finanční trh i bez státní záruky.
(36)
Řecko rovněž uvedlo, že restrukturalizace půjček v roce 2007 nepostačovala k tomu, aby mohl podnik financovat svou restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček byla využita pouze k reorganizaci stávajícího silného zadlužení. Stále byly zapotřebí nové finanční prostředky a ty nebyly získány prostřednictvím restrukturalizace půjček v roce 2007. Podnik proto nebyl schopen obnovit sám svou životaschopnost a veřejná intervence byla v pořádku. Podnik Varvaressos tudíž splňuje kritérium uvedené v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(37)
V této souvislosti Řecko uvedlo, že pokud by se opatření z roku 2007 pokládalo za státní podporu, byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
4.3 Zásada „jednou a dost“
(38)
Podle Řecka byla všechna tři opatření, která jsou předmětem šetření (státní záruka z roku 2007, státní záruka z roku 2008 a oznámená přímá dotace), provedena s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace.
(39)
V prosinci 2006 požádal podnik Varvaressos o podporu na záchranu a restrukturalizaci a předložil stejný plán, jaký byl Komisi doručen později v lednu 2009. Časový rozdíl mezi podáním žádosti o podporu na záchranu a restrukturalizaci řeckým orgánům (prosinec 2006) a oznámením přímé dotace z roku 2009 Komisi (leden 2009) byl způsoben pouze administrativními záležitostmi, a nikoli opakujícími se potížemi a opakovanou potřebou zásahu státních orgánů.
(40)
Záruka z roku 2007 (opatření č. 1) měla vyřešit finanční problémy podniku v krátkodobém horizontu, a to tím, že prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek úvěrů poskytne podniku oddechový čas. Ostatní opatření měla odstranit finanční problémy podniku v dlouhodobém horizontu. Všechna tři opatření měla zároveň společnou povahu, jelikož se všechna zabývala problémem týkajícím se bankovních půjček podniku.
(41)
Řecko závěrem uvedlo, že všechna tři opatření jsou součástí téhož procesu restrukturalizace, a zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
4.4 Restrukturalizační náklady a vlastní příspěvek
(42)
Restrukturalizační náklady sestávají z restrukturalizace dlouhodobých bankovních půjček (23 milionů EUR), restrukturalizace zaměstnanosti (1 milion EUR), investic (3 miliony EUR) a restrukturalizace aktiv (1 milion EUR). Tyto náklady činí celkem 28 milionů EUR (14).
(43)
Řecko tvrdí, že celkové náklady restrukturalizace budou financovány ze státní podpory ve výši 14 milionů EUR a z vlastního příspěvku ve výši 14 milionů EUR. Vlastní příspěvek zahrnuje příjmy ve výši […] a částku ve výši 1 milionu EUR pocházející z prodeje podílu v dceřiné společnosti v roce 2007.
4.5 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(44)
Co se týká kompenzačních opatření, plán původně (před zahájením formálního vyšetřovacího řízení) navrhoval: a) zastavení činnosti v jednom ze tří výrobních závodů podniku, jež bylo zahájeno v roce 2007 a ukončeno v roce 2008, a b) odprodej podílu v dceřiné společnosti, k němuž došlo v roce 2007. Podnik uvedl, že tato dceřiná společnost byla v letech 2005 a 2006 ztrátová.
(45)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení navrhlo Řecko tato alternativní kompenzační opatření:
-
stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace,
-
zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(46)
Řecko uvedlo, že existují důvody, které v případě podniku Varvaressos opodstatňují méně přísná kompenzační opatření a nižší příspěvek.
(47)
Řecko zejména uvedlo, že se podnik Varvaressos nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podporovanou oblastí. Míra nezaměstnanosti v oblasti Imathia je oproti celostátnímu průměru dvojnásobná a HDP činí 70 % celostátního průměru. Počet textilních/oděvních společností v oblasti Imathia se v roce 2008 snížil z 296 na 181 (39 % pokles). V posledních několika málo letech zaniklo v podnicích s více než deseti zaměstnanci 56 % pracovních míst.
(48)
Řecko taktéž uvedlo, že se od roku 2006 velikost podniku Varvaressos významně zmenšila, a to uzavřením jednoho z jeho tří závodů a odprodejem jeho dceřiné společnosti. Uzavření výrobního závodu vedlo k snížení počtu pracovních sil o […] osobohodin a k snížení výrobní kapacity o 30 %, přičemž toto snížení je nevratné (sešrotování nebo prodej zařízení). Prodej dceřiné společnosti měl za následek snížení ročního obratu o 6,7 milionu EUR. Podíl společnosti na trhu se celkově snížil o 27 %, pokud jde o hodnotu prodeje, a o 30 % z hlediska jeho objemu. Podnik se rovněž zcela stáhl z Estonska, Maďarska a Rumunska a částečně z Rakouska, Německa, Francie, Spojeného království, Bulharska, České republiky, Itálie a Polska (stažení v rozmezí od […] % do […] %).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(49)
Komise obdržela připomínky podniku Varvaressos. Jeho tvrzení se do velké míry shodovala s tvrzeními řeckých orgánů.
(50)
Komise obdržela připomínky rovněž od dalších třetích stran, a to od stran, které jsou spojeny s činností podniku Varvaressos nebo které jsou dotčeny jeho činností. Všechny připomínky oceňovaly postavení příjemce jako subjektu přispívajícího k místnímu hospodářství i jako zavedené společnosti. Bylo rovněž uvedeno, že by ukončení činnosti podniku významně snížilo zaměstnanost a výrobní kapacitu v Řecku, zejména v oblasti Imathia. Mimoto se uvádělo, že podpora pro podnik Varvaressos nevede vzhledem k minimálnímu podílu podniku na trhu k narušení hospodářské soutěže.
6. POSOUZENÍ: EXISTENCE PODPORY
6.1 Opatření č. 1 a 2: státní záruky z roku 2007 a 2008
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU jsou za neslučitelné s vnitřním trhem prohlášeny podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí proto splňovat následující čtyři kritéria.
(52)
Opatření musí být za prvé poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Státní záruky ohrožují státní prostředky, jelikož jejich uplatnění je hrazeno ze státního rozpočtu. Jakákoli záruka, za niž není poskytnuto přiměřené protiplnění, mimoto znamená ztrátu finančních prostředků pro stát. Státní záruky jsou poskytovány rozhodnutím příslušných ministerstev. V dotyčném případě byly záruky podniku Varvaressos v roce 2007 a 2008 poskytnuty na základě rozhodnutí řeckého ministerstva financí. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
(53)
Opatření musí za druhé příjemce zvýhodňovat. Komise se domnívá, že obě dotyčné záruky poskytly podniku Varvaressos nepatřičnou výhodu. Z důvodů objasněných v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (dále jen „sdělení o zárukách“) (15) získá dlužník výhodu v případě, že za záruku neplatí běžnou tržní cenu. V některých případech by však dlužník jakožto podnik, který má finanční potíže, nenašel finanční instituci, která by bez státní záruky byla ochotna půjčku poskytnout za jakýchkoli podmínek.
(54)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách Komise stanovila tři kumulativní podmínky, které pokládá za dostatečné, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky (tj. výhody). Tyto podmínky jsou následující:
-
dlužník nemá finanční potíže,
-
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky,
-
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit,
-
za záruku se platí běžná tržní cena.
(55)
Při použití těchto kritérií na daný případ Komise zjistila, že:
-
Podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 i záruky z roku 2008 finanční potíže (16).
-
Za druhé, jak je prokázáno v bodech 13, 16 a 18, vztahovala se záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 na více než 100 % půjček.
-
Za třetí, co se týká záruky z roku 2007, Komise uvádí, že rozsah poskytnuté záruky nebylo možno náležitě změřit. To prokazuje skutečnost, že podle informací, které poskytly řecké orgány (viz body 13 a 16), měla záruka původně pokrývat 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR, nakonec však na základě jednoho ustanovení systému záruk zahrnovala 30 milionů EUR.
-
Za čtvrté, záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 byla poskytnuta s ohledem na půjčky pro podnik v obtížích a neobsahovala prémii pro ručitele (stát). Pouhá skutečnost, že za záruky nebyl uhrazen žádný poplatek, může naznačovat, že opatření poskytla podniku Varvaressos výhodu. Záruka bez uhrazení prémie není na komerčním bankovním trhu dostupná. To platí o to více pro záruky poskytnuté podnikům v obtížích, u nichž je riziko nesplacení vysoké.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že by podnik záruky z roku 2007 a 2008 nezískal za stejných podmínek na trhu, a tato opatření tudíž příjemce podpory zvýhodnila.
(57)
Za třetí, aby se opatření považovalo za podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být selektivní. Záruka z roku 2007 byla založena na odvětvovém systému a záruka z roku 2008 představovala opatření ad hoc pro podnik Varvaressos. Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
(58)
Opatření musí rovněž narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Podnik Varvaressos působí v odvětví, jehož výrobky jsou předmětem rozsáhlého obchodu mezi členskými státy a podléhají silné hospodářské soutěži. V době provedení opatření podpory uskutečnil podnik Varvaressos většinu svého prodeje v ostatních členských státech (viz výše bod 7). Dotyčná opatření podpory proto poskytla podniku Varvaressos ve srovnání s jeho konkurenty výhodu (viz body 53-56). Pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou. Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(59)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že státní záruky z roku 2007 a 2008 (opatření č. 1 a 2) představují státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(60)
Pokud jde o kritérium týkající se státních prostředků a přičitatelnosti státu, tato přímá státní dotace pochází ze státního rozpočtu a schválilo ji příslušné ministerstvo. Toto kritérium je proto splněno.
(61)
Pokud jde o kritérium týkající se výhody, o přímé dotaci bylo rozhodnuto ve prospěch podniku, který má finanční potíže. Řecký stát neobdržel za dotaci žádné protiplnění. Dotace proto poskytuje podniku Varvaressos výhodu.
(62)
Komise se tudíž domnívá, že oznámená přímá dotace z roku 2009 podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(63)
Pokud jde o kritérium týkající se selektivity, o přímé dotaci bylo rozhodnuto na základě rozhodnutí ad hoc určeného podniku. Toto kritérium je proto splněno.
(64)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno stejně jako v bodě 58.
(65)
Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že oznámená přímá dotace z roku 2009 představuje státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.3 Protiprávní podpora
(66)
Podle čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (17), je nutno za protiprávní podporu pokládat novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(67)
V daném případě poskytlo Řecko podniku Varvaressos státní záruku z roku 2007, aniž by ji oznámilo Komisi a vyčkalo na její připomínky či konečné rozhodnutí o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
(68)
Komise se proto v této fázi domnívá, že státní záruka z roku 2007 je protiprávní.
7. POSOUZENÍ: SLUČITELNOST SE SFEU
(69)
Jak je uvedeno v bodě 4.1 sdělení o zárukách, nevyhovuje-li individuální záruka nebo systém záruk principu investora v tržním hospodářství, má se za to, že obsahuje státní podporu. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Před posouzením slučitelnosti podpory musí proto Komise kvantifikovat prvek podpory.
7.1 Kvantifikace podpory
(70)
Záruky z roku 2007 a 2008: ve sdělení o zárukách stanovila Komise obecné zásady pro výpočet prvku podpory obsaženého v zárukách.
(71)
Komise se domnívá, že státní záruku lze v zásadě považovat za podporu až do celkové výše související půjčky, pokud příjemce není schopen získat sám přístup na finanční trhy (viz bod 2.2 a bod 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(72)
Sdělení o zárukách stanoví v bodech 4.1 (obecná pravidla), 4.2 (prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (prvek podpory v systémech záruk) pravidla, která se používají při výpočtu prvku podpory v zárukách. V následujících bodech použije Komise tato pravidla na opatření č. 1 a 2.
(73)
V daném případě Řecko prokázalo, že podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 dosud přístup na finanční trhy (viz bod 35). Komise se proto domnívá, že by podnik měl přístup na finanční trhy i bez státní záruky z roku 2007.
(74)
Co se týká záruky z roku 2008, Komise podotýká, že Řecko záruku z roku 2008 oznámilo v témže roce (listopad 2007), v němž poskytlo záruku z roku 2007 (květen 2007). Komise se proto domnívá, že rovněž v době poskytnutí záruky z roku 2008 měl podnik stále určitou úvěruschopnost a přístup na finanční trh (18).
(75)
Vzhledem k finančním potížím podniku v době provedení opatření by však obchodní banky účtovaly vyšší úrokovou sazbu, než jaké bylo dosaženo se státní zárukou, jelikož záruka představuje pro banky další zajištění. Komise proto usuzuje, že výhodou, kterou podnik Varvaressos získal prostřednictvím záruk z roku 2007 a 2008, není celková výše půjček, které podnik mohl získat i bez státních záruk, nýbrž nižší úroková sazba, jíž bylo díky zárukám dosaženo.
(76)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách by se v případě neexistence srovnatelné tržní prémie měly porovnat všechny finanční náklady na půjčku získanou na trhu se zárukou a bez záruky (tj. úroková sazba u podobné půjčky bez záruky by se měla porovnat s úrokovou sazbou + záruční prémií za půjčku se státní zárukou).
(77)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Ve svém sdělení o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 2008 (19) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) proto Komise vypracovala finanční metodiku, kterou lze z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách použít jako náhradní proměnnou za tržní úrokovou sazbu.
(78)
V daném případě neexistuje žádný údaj o tom, jakou částku by podnik Varvaressos zaplatil za srovnatelnou půjčku bez záruky. Obě záruky byly mimoto poskytnuty před začátkem hospodářské a finanční krize. Komise zastává názor, že kvůli době, která uplynula od provedení opatření, by byl výpočet „skutečné“ tržní sazby pro řecký textilní podnik obtížný. Komise proto jako náhradní proměnnou za tržní sazbu použije příslušnou referenční sazbu.
(79)
Pokud jde o státní záruku z roku 2007, v době, kdy byla poskytnuta, bylo možno zajištění půjček podniku Varvaressos považovat pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 za vysoké (20). Prvek podpory obsažený ve státní záruce z roku 2007 je proto nutno vypočítat pomocí marže ve výši 400 bazických bodů, která je použitelná na půjčky podniků v obtížích s vysokým zajištěním.
(80)
Na tomto základě byla výše tržních úroků, jež by bylo nutno zaplatit za půjčku, na niž se vztahovala záruka z roku 2007, v případě neexistence státní záruky vypočtena celkem na 7,3 milionu EUR. Úroky skutečně zaplacené za tuto půjčku (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od ledna 2007 do prosince 2010 činí celkem 4,9 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je nutno připočítat k částce podpory pro plán restrukturalizace (21).
(81)
Pokud jde o státní záruku z roku 2008, související půjčka ve výši 2,4 milionu EUR byla podniku vyplacena dne 10. února 2009. Její úroková sazba činila 6měsíční Euribor plus 3,6 % a doba trvání byla šest měsíců (nebo do skončení posuzování plánu restrukturalizace). Tato půjčka nebyla dosud splacena (nadále zůstává počáteční jistina).
(82)
Podnik se stále nacházel v obtížích a neměl již žádná volná aktiva, která by mohl nabídnout jako zajištění (22). Při neexistenci zajištění Komise tudíž k základní řecké úrokové sazbě připočetla přirážku ve výši 1 000 bazických bodů, což vedlo k tržním úrokům ve výši 550 000 EUR, jež by měly být uhrazeny za financování z roku 2008. Úroky, které se skutečně vztahovaly na půjčku z roku 2008, činily (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od února 2009 (kdy byla vyplacena související půjčka) do prosince 2010 celkem 0,25 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, jenž se připočítá k částce podpory pro plán restrukturalizace.
(83)
Co se týká opatření č. 3, vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o přímou dotaci, představuje prvek podpory celá částka ve výši 14 milionů EUR.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností činí prvek podpory obsažený v opatřeních č. 1, 2 a 3 celkem 16,7 milionu EUR.
7.2 Právní základ pro posouzení: pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci
(85)
Jelikož opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejich slučitelnost je nutno posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 zmíněného článku.
(86)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly.
(87)
Podnik Varvaressos byl v době provedení opatření podnikem v obtížích (viz bod 9 výše a body 89-90 níže), slučitelnost opatření podpory lze proto posoudit pouze na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
7.3 Způsobilost podniku
(88)
Co se týká bodu 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise podotýká, že ačkoliv podnik Varvaressos přišel v období 2004-2009 o podstatnou část svého vlastního kapitálu, neztratil v posuzovaném období (2007-2009) více než polovinu svého zapsaného kapitálu. Pokud jde o bod 10 písm. c), podnik Varvaressos nesplnil podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(89)
Na druhou stranu (jak je uvedeno v bodě 9) se finanční situace podniku v období 2006-2009 významně zhoršila. Vyvozuje se proto závěr, že podnik Varvaressos byl již v roce 2006 podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož jeho ztráty rostly a obrat se snižoval.
(90)
Pokud jde o bod 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zdá se, že v roce 2007 podnik skutečně potřeboval více finančních prostředků, než kolik činily jeho stávající půjčky, aby mohl dosáhnout životaschopnosti. To prokazuje skutečnost, že v roce 2006 podnik požádal o podporu na restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček z roku 2007 proto nepostačovala k obnovení životaschopnosti, jelikož sloužila pouze k splacení stávajících půjček, a nikoli k získání dalších úvěrů. Komise proto uznává, že podnik nemohl v roce 2007 obnovit svou životaschopnost bez státní podpory a že měl finanční potíže také podle bodu 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.4 Zásada „jednou a dost“
(91)
Komise považuje státní záruky z roku 2007 a 2008 za podporu na záchranu. První záruka měla vyřešit finanční potíže podniku Varvaressos v krátkodobém horizontu tím, že mu prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek půjček poskytne oddechový čas. Druhá záruka měla udržet podnik na trhu, dokud nebude předložen plán restrukturalizace.
(92)
Navzdory skutečnosti, že záruka z roku 2007 byla ve skutečnosti opatřením podpory na záchranu, nebyla ukončena do šesti měsíců od data provedení (30. května 2007), tj. do 30. listopadu 2007. To by v zásadě představovalo zneužití (protiprávní) podpory a porušení zásady „jednou a dost“.
(93)
Komise však musí slučitelnost opatření podpory posoudit rovněž na základě všech ostatních možných důvodů. Bod 20 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci omezuje tyto důvody na důvody stanovené v těchto pokynech. To přesto umožňuje považovat podporu na záchranu za podporu na restrukturalizaci, tj. jako součást nepřetržité restrukturalizace (viz rovněž věc C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
V této souvislosti se Komise s ohledem na otázku, zda jsou tři opatření, která jsou předmětem šetření, součástí nepřetržité restrukturalizace, domnívá, že tomu tak skutečně je. Tato úvaha vyplývá z těchto skutečností:
(95)
Za prvé, všechna tři opatření měla stejný účel, tj. vyřešit problém vyplývající z vysokých úvěrových závazků podniku v minulosti.
(96)
Záruky z roku 2007 a 2008 nepostačovaly k tomu, aby podnik získal finanční prostředky potřebné pro restrukturalizaci (které se rovnaly přinejmenším jeho celkovým půjčkám, tj. 25,4 milionu EUR na konci roku 2006), jelikož těchto finančních prostředků bylo možno dosáhnout pouze kombinací všech tří opatření jakožto tří tranší v rámci jednoho procesu restrukturalizace.
(97)
Účelem největší části půjčky, na niž se vztahovala záruka z roku 2008 (1,8 milionu EUR z celkové částky ve výši 2,4 milionu EUR), bylo financování stejných investic jako v případě dotace na restrukturalizaci z roku 2009. Tyto investice se měly současně uskutečnit v témže období jako plán restrukturalizace z roku 2009 (viz bod 19).
(98)
Plán restrukturalizace z roku 2009 je mimoto stejný jako plán obnovy, který podnik předložil řeckým orgánům již v roce 2006 (viz body 11-12), s určitými změnami provedenými v souvislosti s jeho posuzováním.
(99)
Restrukturalizace skutečně začala v roce 2006. Plán zahrnoval konkrétně čtyři restrukturalizační opatření, která byla provedena nebo začala být prováděna před poskytnutím záruky z roku 2007 (květen 2007), tj. snížení výroby (2006), snížení počtu pracovníků (2006), prodej dceřiné společnosti Thiva (leden 2007) a reorganizace a modernizace řízení podniku (2006).
(100)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, představují tranše v rámci téže restrukturalizace, které byly poskytnuty s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace. Zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
7.5 Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(101)
Na základě výše uvedených skutečností posoudí Komise slučitelnost všech tří opatření podpory jako součástí nepřetržité restrukturalizace.
(102)
Komise je názoru, že opatření stanovená v plánu restrukturalizace skutečně řeší přesné příčiny potíží podniku. Podle názoru Komise plán jako příčiny potíží podniku Varvaressos správně identifikuje níže uvedené činitele (vnější a vnitřní):
-
vysoké půjčky v minulosti (v období 2000-2005),
-
vysoké provozní náklady (snížení marže v důsledku asijské konkurence a rychle rostoucí ceny vstupů),
-
neschopnost reagovat na vývoj na trhu.
(103)
Navrhovaná restrukturalizační opatření mají tyto problémy odstranit. Plán za prvé navrhuje finanční restrukturalizaci podniku, za druhé navrhuje konkrétní opatření k zlepšení ziskového rozpětí podniku změnou skladby příjmů a snížením provozních nákladů a za třetí navrhuje modernizaci řízení. Restrukturalizační opatření jsou rozdělena do 14 „akcí“, přičemž jsou stanoveny náklady každé akce. Komise vyvozuje závěr, že navrhované akce (jak se zdá) přiměřeně řeší základní problémy podniku.
(104)
Co se týká finančního dopadu plánu restrukturalizace, finanční výhledy reálně sledují provádění balíčku restrukturalizačních opatření. Zvýšení obratu (přibližně o 5 % ročně) a zvýšení provozních výnosů (přibližně o 10 % ročně) po provedení restrukturalizačních opatření (tj. změny sortimentní skladby a racionalizace nákladů) je přiměřené.
(105)
Na tomto základě Komise uznává, že restrukturalizace podniku umožní obnovit jeho životaschopnost v roce 2011 a jeho akcionáři docílí návratnosti investovaného kapitálu, která bude vyšší než výpůjční náklady nebo (v nejhorším případě) stejná, a dosáhne tudíž uspokojivé úrovně. Komise podotýká, že těchto výsledků bude dosaženo v přiměřené lhůtě a že očekávané výsledky jsou založeny na přiměřených předpokladech.
(106)
Komise se proto domnívá, že plán splňuje kritéria stanovená v bodech 35-37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.6 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(107)
Pokud jde o navrhovaná kompenzační opatření, plán restrukturalizace navrhuje: a) stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace, a b) zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(108)
Komise má za to, že navrhované 10 % stažení z řeckého trhu umožní konkurentům vstoupit na trh nebo zvýšit prodej na trhu, na němž má podnik silnou přítomnost. Přítomnost podniku na řeckém trhu se v minulých letech podstatně zvýšila, a to z 32 % na 42 %, na rozdíl od jeho prodeje v EU, který se snížil z 67 % na 52 % (viz bod 7). Podnik mimoto na řeckém textilním trhu zaujímá desáté místo (podle údajů z roku 2007, viz bod 8). V posledních letech se současně zvýšila přítomnost podniku v zemích mimo EU (z 1 % na 6 %), což prokazuje, že životaschopnost podniku nezávisí na vyšší přítomnosti na trhu EU.
(109)
Stažení z řeckého trhu bude současně znamenat, že se podnik Varvaressos částečně nebo zcela vzdá svých zavedených obchodních vztahů v rámci své země a pokusí se je nahradit novými vztahy v ostatních členských státech EU nebo ve třetích zemích. To bude skutečnou zkouškou konkurenceschopnosti podniku.
(110)
Komise rovněž podotýká, že na základě všech tří scénářů týkajících se životaschopnosti se má prodej podniku podle očekávání zvýšit (viz bod 24). Snížení prodeje v Řecku však není v rozporu se zvýšením obratu: snížení prodeje se může uskutečnit ve prospěch konkurentů podniku tím, že se pro ně uvolní kapacita; zvýšení obratu umožní životaschopnost příjemce.
(111)
Bylo by však možno tvrdit, že vhodným rokem, jenž by se měl použít jako referenční rok pro 10 % stažení z řeckého trhu, by měl být spíše rok 2006 než rok 2009. Důvodem je skutečnost, že podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být snížení „nedílnou součástí restrukturalizace, jak je stanoveno v jejím plánu“. Restrukturalizace podniku skutečně začala v roce 2006 a měla trvat pět let (do roku 2011). Podle této logiky by proto kompenzační opatření mělo mít dopad, který bere v úvahu celou dobu trvání restrukturalizace a odpovídá této době, a nikoli pouze její části.
(112)
Komise na druhou stranu uvádí, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě byl prodej podniku v Řecku v roce 2009 vyšší než prodej v roce 2006 (8,1 milionu EUR oproti 7,1 milionu EUR). Komise proto usuzuje, že opatření je nutno vyčíslit v porovnání s prodejem v roce 2009, jelikož takto bude mít vyšší dopad.
(113)
Pokud jde o zákaz jakéhokoliv druhu státní podpory, Komise jej pokládá za doplněk ke stažení z řeckého trhu, které je již na uspokojivé úrovni (10 %). Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47), což znamená, že by podnik mohl být způsobilý pro investiční podporu s intenzitou podpory ve výši 40 %. Zákazy týkající se budoucí podpory již byly jako dodatečná kompenzační opatření schváleny dříve ve věcech Alstom (24) a Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Komise se mimoto domnívá, že se velikost podniku zmenšila natolik, že by další zmenšení bylo kritické pro jeho životaschopnost (viz bod 48).
(115)
Komise současně znovu podotýká, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě má proto Komise za to, že by se doba trvání budoucího zákazu státní podpory měla prodloužit na více než dva roky. To neohrozí životaschopnost podniku, nýbrž napraví přílišné narušení hospodářské soutěže. Komise se proto domnívá, že vhodnější je čtyřletý zákaz.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že výše popsaná kompenzační opatření splňují požadavky pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Konkrétně: a) přinášejí prospěch konkurentům podniku Varvaressos ve smyslu bodu 31; b) mají podobu stanovenou v bodě 39 a bodě 46 písm. c) a c) uskuteční se na trhu, na němž bude mít podnik Varvaressos po restrukturalizaci významné postavení ve smyslu bodu 40.
(117)
V souladu s bodem 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům dotyčné podpory, a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu. Podnik Varvaressos měl v roce 2008 malý podíl na trhu pro výrobu vláken v EU ve výši […] % (viz bod 8).
(118)
V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je současně stanoveno, že v podporovaných oblastech mohou být podmínky pro schválení podpory méně přísné. Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47).
(119)
Na základě výše uvedených skutečností se kompenzační opatření, která Řecko navrhuje, nejeví jako dostatečná. Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření spolu s prodlouženým zákazem budoucí podpory do roku 2015 skutečně splňují kritéria týkající se kompenzačních opatření, která jsou stanovena v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.7 Podpora omezená na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(120)
Řecko uvedlo, že podle kritérií stanovených v doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (26) je podnik od roku 2009 středně velkým podnikem. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že podnik obdržel státní podporu poprvé v roce 2007, měl by se pro účely tohoto posouzení pokládat za velký podnik (v roce 2006 měl roční obrat 28 milionů EUR). Příspěvek podniku k plánu restrukturalizace by měl tudíž v souladu s bodem 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v zásadě činit přinejmenším 50 % celkových nákladů plánu.
(121)
Komise však podotýká, že se podnik nachází v oblasti, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47). Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci mohou být v podporovaných oblastech podmínky pro schválení podpory méně přísné, co se týče výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud nestanoví pravidla pro státní podporu v určitém odvětví jinak.
(122)
Na základě výše objasněných okolností a v souladu se svou praxí se Komise domnívá, že v daném případě činí náležitý vlastní příspěvek podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci 40 %.
(123)
Na základě výše uvedených skutečností a výpočtu opatření podpory v bodech 70 až 84 je celková restrukturalizace ve výši 30,7 milionu EUR financována takto:
-
podpora ve výši 16,7 milionu EUR: přímá dotace ve výši 14 milionů EUR s připočtením prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2007 (na základě scénáře zahrnujícího marži ve výši 400 bazických bodů), a prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2008 (1 000 bazických bodů),
-
plus vlastní příspěvek ve výši 14 milionů EUR.
(124)
Vlastní příspěvek podniku proto činí 46 % celkových finančních nákladů restrukturalizace, tj. je vyšší než minimální 40 % vlastní příspěvek, jak je stanoveno v bodě 122, a podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je tudíž v rámci příslušných mezí.
8. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O PODPOŘE NA ZÁCHRANU Z ČERVENCE 2008
(125)
Státní záruka z roku 2007 prokazuje, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 (viz bod 1) bylo založeno na nesprávných informacích, které poskytly řecké orgány. Řecké orgány v oznámení podpory na záchranu (listopad 2007) zejména uvedly, že podnik Varvaressos neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, ačkoliv mu byla v květnu 2007 poskytnuta státní záruka.
(126)
Podle článku 9 procesního nařízení může Komise poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí, které učinila podle čl. 4 odst. 3, pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí.
(127)
V daném případě nebylo Komisi známo, že podnik Varvaressos již dříve obdržel podporu v době, kdy měl potíže. Nebyla proto zkoumána zásada „jednou a dost“ a při výpočtu podpory na záchranu nebyla zohledněna již poskytnutá podpora.
(128)
Rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 9. března 2010 poskytla Komise Řecku možnost předložit připomínky ke skutečnosti, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 bylo založeno na nesprávné informaci, kterou poskytly řecké orgány, a sice že podnik Varvaressos neobdržel předtím žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Ve svých připomínkách Řecko uznalo, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdilo, že záruka z roku 2007 nepředstavuje státní podporu (viz bod 34). Komise nemůže argumenty Řecka uznat, jelikož jsou založeny na hypotetických tvrzeních a kritériích týkajících se opatření, která nejsou státní podporou, nebo narušují správný význam úvěrového hodnocení.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 zrušit.
9. ZÁVĚR
(130)
Komise vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, jsou slučitelná s vnitřním trhem, jsou-li dodrženy určité podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008, kterým se schvaluje oznámená podpora na záchranu pro podnik Varvaressos, se zrušuje z důvodu nesprávné informace poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí, v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
Článek 2
Podpora, kterou Řecko částečně provedlo a kterou zamýšlí částečně provést ve prospěch podniku Varvaressos S.A. ve výši 16,7 milionu EUR, je s výhradou podmínek stanovených v článku 3 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Je nezbytné úplné provedení plánu restrukturalizace podniku Varvaressos.
2. Počínaje rokem 2011 se roční obrat podniku Varvaressos z prodeje v Řecku musí snížit o 10 % v porovnání s obratem z prodeje v Řecku v roce 2009. Toto omezení platí pro kalendářní roky 2011, 2012 a 2013.
3. Podniku nebude až do konce roku 2015 poskytnut žádný druh státní podpory. To zahrnuje jakékoli financování z místních, regionálních nebo celostátních zdrojů a zdrojů EU.
4. Dvě předchozí podmínky se vztahují na podnik Varvaressos, na všechny jeho budoucí dceřiné společnosti a na společnosti, které ovládají akcionáři podniku Varvaressos, pokud tyto společnosti využívají výrobní aktiva (např. výrobní závody, výrobní linky), která v současnosti patří podniku Varvaressos nebo jeho dceřiným společnostem. Tyto podmínky budou platit i po prodeji podniku Varvaressos a/nebo jeho sloučení do jiného právního subjektu nebo v případě, budou-li aktiva podniku Varvaressos prodána jako fungující podnik jinému právnímu subjektu.
5. Za účelem sledování dodržování všech předchozích podmínek předkládá Řecko Komisi pololetní zprávy o stavu pokroku při restrukturalizaci podniku Varvaressos. Pokud jde o omezení prodeje, Řecko předkládá Komisi výroční zprávy, které jsou zaslány nejpozději do konce ledna a v nichž jsou uvedeny údaje o prodeji za předchozí kalendářní rok.
Článek 4
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Řecko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. december 14.)
a Görögország által a Varvaressos S.A. javára nyújtott C 8/10 (korábbi N 21/09 és NN 15/10) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 8923. számú dokumentummal történt)
(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/414/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a Bizottság határozatára, amelyben a Bizottság a C 8/10 (korábbi N 21/09 és NN 15/10) számú támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott (2),
miután a fent említett rendelkezések értelmében felhívta az érdekelteket az észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2007. november 5-én a Bizottság értesítést kapott Görögországtól a Varvaressos S.A. (a továbbiakban: Varvaressos) javára nyújtott megmentési célú támogatásról. Információcserét követően 2008. július 16-án a Bizottság ellenvetés nélkül határozott a bejelentett intézkedés elfogadásáról.
(2)
2009. január 15-én a Bizottság értesítést kapott Görögországtól a Varvaressos javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatásról.
(3)
Több információcserét követően 2010. március 9-én a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást a Görögország által 2009. január 15-én bejelentett szerkezetátalakítási támogatás, és a Görögország által 2007-ben a Varvaressos javára jogellenesen nyújtott állami kezességvállalás tárgyában. Az utóbbival kapcsolatban a Bizottság felvetette annak a lehetőségét, hogy visszavonja a Varvaressos javára bejelentett megmentési célú támogatást jóváhagyó 2008. július 16-i határozatát.
(4)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. március 10-én tették közzé (3). Az eljárás megindítását követően Görögország 2010. július 28-án észrevételeket és tájékoztatást nyújtott be. 2010. június 18-án a Varvaressos is nyújtott be észrevételeket és tájékoztatást. Végül 2010. június 4-én, 2010. június 14-én és 2010. június 17-én harmadik felek is nyújtottak be észrevételeket (4).
(5)
A Bizottság a 2010. július 9-i levelében további tájékoztatást kért a fenti állami intézkedésekről. A görög hatóságok a levélre 2010. szeptember 14-én válaszoltak.
(6)
A kedvezményezett kérésére 2010. július 14-én egy megbeszélést tartottak. Ekkor tárgyalták meg a módosított szerkezetátalakítási tervet.
2. LEÍRÁS
2.1. A kedvezményezett
(7)
Az 1975-ben alapított Varvaressos a textilpiacon működő fonodai vállalkozás (fonáltermelés és fonálkereskedelem). 20 országba exportál fonalat, köztük Németországba, Franciaországba, Ausztriába, Olaszországba, Spanyolországba, az Egyesült Királyságba és Szlovéniába. 2009-ben a vállalat az értékesítéseinek 52 %-át uniós országokba teljesítette (2008-ban 57 %-át, 2007-ben 67 %-át), 42 %-át Görögországban realizálta (2008-ban 40 %-át, 2007-ben 32 %-át), 6 %-át pedig nem uniós országokban (2008-ban 2 %-át, 2007-ben 1 %-át).
(8)
2009-ben a vállalatnak átlagosan 205 alkalmazottja volt (2008-ban még 212), a forgalma pedig 19 millió EUR volt. A 2007. évi adatok alapján a görög textilpiacon a 10. helyen állt. A fonálpiacon 2008-ban a részesedése […] % volt.
(9)
A 2004-2009-es időszakban a vállalat éves forgalma 28,4 millió EUR-ról 19,2 millió EUR-ra csökkent (32 %-os csökkenés). A 2006-2009-es időszakban a vállalat veszteségeket halmozott fel, amely a 2006-os 2 millió EUR-ról 2009-re 17,2 millió EUR-ra nőtt. A vállalat 2004-2009 közötti legfontosabb pénzügyi adatait az alábbi 1. táblázat tartalmazza.
1. táblázat
A Varvaressos legfontosabb pénzügyi adatai 2004-2009 között
(millió EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Forgalom
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Adózás előtti eredmény
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Felhalmozott veszteség
na
na
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Jegyzett tőke
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Saját tőke
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Adósság/tőke
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Forrás: A 2004-2009. évi mérlegekből származó adatok
2.2. Az intézkedések
(10)
A 2007-2008-as időszakban a Varvaressos javára két állami intézkedést hoztak: az egyik egy be nem jelentett állami kezességvállalás volt a vállalat 2007 májusában fennálló hiteleinek átütemezésére (1. intézkedés), a másik pedig egy bejelentett állami kezességvállalás volt egy új, megmentési célú hitelre, amelyet a Bizottság 2008. július 1-én hagyott jóvá (2. intézkedés). 2009 januárjában Görögország közvetlen támogatás formájában megadott szerkezetátalakítási támogatási intézkedést jelentett be (3. intézkedés).
2.2.1. A 2006. évi helyreállítási terv
(11)
A fent említett támogatás megszerzése érdekében a Varvaressos 2006 decemberében „Stratégiai és üzleti terv 2006-2011” címmel helyreállítási tervet nyújtott be a görög hatóságokhoz. Ebben részletezi a vállalat stratégiai célját és a szükséges lépéseket, továbbá tartalmazza a vállalat pénzügyi helyzetének a 2006-2011-es időszakra szóló előrejelzését. A terv a következőket tartalmazza: a) a különleges fonalak arányát a teljes termelésben a 2007-es […] %-ról 2011-ben […] %-ra növelik, a vállalat haszonkulcsának növelése érdekében; b) a teljes termelési kapacitást a 2007-es […] tonnáról 2008-2011 között […] tonnára csökkentik; és c) a vállalat dolgozói létszámát a 2007-es 237-ről 2011-ben 217 főre csökkentik.
(12)
A vállalat 15,6 millió EUR összegű, hosszú távú hiteleinek visszafizetése 2010 végéig várható. A 2006-2009-es időszakban továbbá [1-2] millió EUR költség várható a vállalatvezetés átszervezését célzó befektetésekre, és a vállalat termelésének a nyereségesebb termékekre történő átállítására. A vállalat nehézségeit okozó, a 2000-2005 között végrehajtott sikertelen befektetések ellensúlyozásához a 2007-2011 közötti időszakban szükséges állami támogatás összege 13,5 millió EUR. A vállalat várhatóan 2010-re életképes lesz 1 millió EUR adózás előtti eredménnyel és 3,5 %-os haszonkulccsal (2011-ben 0,8 millió EUR adózás előtti eredménnyel és a 2,6 %-os haszonkulccsal). Az értékesítések a 2006-os 26,2 millió EUR-ról várhatóan 29,3 millió EUR-ra növekednek 2011-ben (12 %-os emelkedés).
2.2.2. 1. intézkedés: A 2007. évi, be nem jelentett állami kezességvállalás
(13)
2007. május 30-án Görögország miniszteri határozatban állami kezességvállalást nyújtott biztosítékként a Varvaressos összesen 22,7 millió EUR összegű, fennálló hiteleinek átütemezésére. A kezességvállalásnak a tervek szerint a hitelek 80 %-át kellett volna fedeznie, azaz 18,2 millió EUR-t; valójában azonban túllépte a fedezett hitelek teljes összegét (lásd az alábbi (16) preambulumbekezdést).
(14)
A 2007-es átütemezés előtt csak a vállalat ingatlanjainak egy részét terhelte hitelfedezetként jelzálog. A 2007-es átütemezés során a vállalat ingatlanjainak fennmaradó részét is jelzáloggal terhelték meg. Ennek a jelzálognak a kedvezményezettjei a vállalat hitelező bankjai voltak, nem pedig az állam. A görög jog alapján (5) azonban a kezességvállalás kifizetése előtt az államnak először meg kell kapnia a garantált hitelek biztosítékait.
(15)
Ezt az intézkedést egyáltalán nem jelentették be a Bizottságnak, sőt a 2007. november 5-i megmentési célú támogatás bejelentésekor Görögország úgy nyilatkozott, hogy a vállalat soha nem részesült korábban megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban.
(16)
Ez az intézkedés egy olyan, be nem jelentett kezességvállalási programon alapult, amelyet a görög pénzügyminisztérium 2007. január 26-án hagyott jóvá. A program állami kezességvállalást biztosított a 2006. december 31-én fennálló hitelek új hitelre történő átütemezésére, függetlenül attól, hogy azok már lejártak-e. A szóban forgó hiteleket az észak-görögországi Imathia körzetében alapított és működő ipari, bányászati, állattenyésztéssel foglalkozó és szállodaipari vállalatok kapták eszközbefektetés és működő tőke céljaira. A garanciaprogram nem tartalmazott jutalékot az állami kezességvállalásért. A program rendelkezései alapján a kezességvállalás legfeljebb 30 millió EUR és annak kamatai összegére vonatkozott, így ez az összeg magasabb volt, mint az alapul szolgáló hitelek (22,7 millió EUR) (6).
2.2.3. 2. intézkedés: A 2008. évi, bejelentett állami kezességvállalás
(17)
2008. július 16-án a Bizottság jóváhagyta a Varvaressos javára állami kezességvállalás formájában nyújtandó, 2,4 millió EUR hitelre szóló, bejelentett megmentési támogatást (7). A határozatot azon tájékoztatás alapján fogadták el, amely szerint a vállalat korábban nem részesült megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban (8), tehát jogosult volt megmentési célú támogatásra.
(18)
A kezességvállalást a garanciavállaló (az állam) részére fizetendő jutalék nélkül nyújtották, és az a hitel teljes összegét fedezte, azaz 2,4 millió EUR-t.
(19)
A görög hatóságoknak az intézkedésről 2007. november 5-én küldött bejelentése szerint a támogatás teljes összegéből [1-2] millió EUR a következő beruházásokat finanszírozná: a) a vállalatvezetés átszervezése és modernizációja ([…] millió EUR) a 2006-2009-es időszak során; és b) a vállalat termelésének a nyereségesebb termékekre történő átállítására ([…] millió EUR) a 2007-2009-es időszak során. Ezek a beruházások a 2009. január 15-én benyújtott szerkezetátalakítási tervnek is a részét képezték, és ugyanazon időszak alatt kellett azokat végrehajtani, mint a tervet (lásd az alábbi (22)-(23) és (42)-(43) preambulumbekezdéseket).
2.2.4. 3. intézkedés: A 2009. évi bejelentett, közvetlen támogatás
(20)
2009. január 15-én Görögország 14 millió EUR összegű közvetlen támogatást jelentett be a vállalat szerkezetátalakítási tervének finanszírozására.
(21)
A benyújtott szerkezetátalakítási terv szerint a vállalat nehézségeit a 2000-2005-ös időszak során végrehajtott beruházási program magas pénzügyi költségei, a magas működési költségek és a vezetés hiányosságai okozzák.
(22)
A terv a 2006-2011-es időszakra terjedt ki. A hivatalos vizsgálati eljárás során a tervet megfelelően frissítették és kiigazították. A szerkezetátalakítási folyamat előirányozza a vállalat bankhitelei többségének a teljes visszafizetését (azt is, amely tekintetében a 2008. júliusi megmentési támogatást jóváhagyták), a termelés és a foglalkoztatás csökkentését (9), a vállalat termelésének nyereségesebb termékekre történő átállítását (2012-re a különleges fonalak arányának […] %-ra növelése a teljes termelésben), valamint a vállalat vezetésének átszervezését és modernizációját.
(23)
A szerkezetátalakítási terv három forgatókönyve (közepes, legjobb eset, legrosszabb eset) alapján a vállalat 2011 végére helyreállítja a hosszú távú életképességét.
(24)
Mindhárom forgatókönyv alapján a vállalat értékesítéseinek növekedését, valamint költségeinek és kiadásainak (értékcsökkenés nélküli) csökkenését várják. Következésképpen, a vállalat értékcsökkenéssel növelt, adózás előtti eredménye (10) 2010-ben várhatóan negatív lesz, 2011-ben, a szerkezetátalakítási időszak végén pedig pozitív. Ugyanakkor 2011-ben a vállalat saját tőkearányos nyeresége (11) magasabb lesz, mint a kölcsönzési költségei (12) (a közepes és a legjobb eset forgatókönyvei alapján), vagy azzal megegyező lesz (a legrosszabb eset forgatókönyve alapján).
3. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(25)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság jelezte, hogy a támogatási intézkedés összeegyeztethetőségét a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján ítéli meg (13). Ezért a Bizottság elvégezte a támogatási intézkedések első értékelését a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban lefektetett kritériumok alapján.
(26)
Először a Bizottság azt jegyezte meg, hogy Görögország nem tájékoztatta a Varvaressos javára 2007 májusában nyújtott korábbi állami kezességvállalásról. A Bizottság azt is megállapította, hogy a 2007. novemberi megmentési támogatás bejelentésekor Görögország úgy nyilatkozott, hogy a Varvaressos korábban nem részesült megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban. Ezt követően a Bizottság kijelentette, hogy a 2008. júliusi határozatában nem állapította volna meg a vállalat megmentési támogatásra való jogosultságát, ha Görögország helyesen tájékoztatta volna a 2007. évi kezességvállalással kapcsolatban.
(27)
Másodsorban, a 2007. évi kezességvállalás fényében a Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy a vállalat - az „először és utoljára” alapelv betartását figyelembe véve - jogosult lenne a bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra.
(28)
Ami a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalati jogállását illeti, a Bizottság megállapította, hogy a Varvaressosa korábbi években elszenvedett veszteségei és az értékesítésének csökkenése következtében nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősíthető. A Bizottság azonban kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a Varvaressos 2007-ben, a kezességvállalás megadásának idején valóban nehéz helyzetben volt, ugyanis a vállalat feltehetőleg állami beavatkozás nélkül is elérhette volna a fennálló hitelei átütemezését ugyanezeknél a bankoknál.
(29)
Az életképesség helyreállítása tekintetében a Bizottság kétségét fejezte ki a terv menetrendjével kapcsolatban, ami 2009 végére irányozza elő a hosszú távú életképesség helyreállítását. Mivel 2009 végére a szerkezetátalakítás nagyobb része még nem valósult meg, a Bizottság úgy vélte, hogy a továbbiakban már nem tekinthető reálisnak a hosszú távú életképesség helyreállítására meghatározott időkeret.
(30)
A Bizottság kétségét fejezte ki továbbá a fonóipar piacára vonatkozóan benyújtott felmérésekkel kapcsolatban, amelyek 2007-ben készültek. Az eltelt két év és az azóta bekövetkezett jelentős világgazdasági változások figyelembevételével elképzelhető, hogy ezek a felmérések már idejétmúlttá váltak. Ezért a Bizottság új adatokat és számításokat, valamint frissebb piaci felméréseket kért.
(31)
Az indokolatlan versenytorzulás elkerülését illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki a javasolt két kompenzációs intézkedéssel kapcsolatban. Ezek az intézkedések következők: a) a vállalat három üzeme közül az egyiknek (Naoussa) a bezárása; és b) a „Thiva Ginning Mills SA” leányvállalatban fennálló üzletrészének eladása. Mindkét intézkedésre elsősorban a kedvezményezett hosszú távú életképességének elérése érdekében volt szükség, így azok nem kompenzálták a vállalat versenytársait a versenytorzulás miatt.
(32)
Végül pedig a támogatásnak a szükséges legalacsonyabb szintre történő korlátozása tekintetében a Bizottság úgy vélte, hogy a Varvaressos az értékelés szempontjából nagy cégnek minősül (2006-ban az éves forgalma 28 millió EUR volt) és jelezte, hogy a vállalat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatásra jogosult területen található. A fentiek alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a vállalatnak elvileg legalább 40 %-kal kell hozzájárulnia a terv összes költségéhez.
4. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(33)
A görög hatóságok által az állítólagos állami támogatással kapcsolatban benyújtott információk összefoglalása a következő:
4.1. A 2007. évi kezességvállalás, mint állami támogatás
(34)
Görögország elismeri, hogy 2007 májusában állami kezességvállalást nyújtott. Görögország azonban azt állítja, hogy ez nem minősül állami támogatásnak. Indokai különösen az alábbiak: a) a hitelező bankok az átütemezéshez az állami garancia nélkül is hozzájárultak volna; b) nem volt szükség az állami kezességvállalásra, mert a hitelekre kellő fedezetet nyújtottak az átütemezés után a tartozás összegénél magasabb értékű eszközök; és c) a 2007. évi állami kezességvállalás nem javította a vállalat tőkevonzási képességét a tőkepiacon, mivel a Varvaressos még saját maga is képes volt a tőkevonzásra.
4.2. A kedvezményezett, mint 2007-ben „nehéz helyzetben lévő vállalat”
(35)
Görögország szerint a Varvaressos mindenképpen nehéz helyzetben volt 2007-ben, és csak a jelentős értékű, tehermentes eszközeinek volt köszönhető, hogy állami kezességvállalás nélkül is hozzáférhetett volna a hitelpiachoz.
(36)
Görögország további érvei szerint a 2007-es hitelátütemezés nem volt elegendő ahhoz, hogy abból a vállalat a szerkezetátalakítását finanszírozza. Csak arra használták fel, hogy a fennálló súlyos adósságállományt átszervezzék. Továbbra is szükség volt új finanszírozásra, és ezt a 2007-es átütemezés nem valósította meg. Ezért a vállalat saját maga nem volt képes helyreállítani az életképességét, és szükség volt az állami beavatkozásra. Így a Varvaressos megfelel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 9. pontjában foglalt előírásnak.
(37)
A fentiek alapján Görögország szerint, ha a 2007. évi intézkedés állami támogatásnak minősül, a vállalat jogosult volt arra, hogy megmentési és szerkezetátalakítási támogatásban részesüljön.
4.3. Az „először és utoljára” alapelv
(38)
Görögország szerint mind a három vizsgált intézkedés (a 2007. évi állami kezességvállalás, a 2008. évi állami kezességvállalás és a bejelentett közvetlen támogatás) nyújtására azért került sor, hogy elősegítsék az egységes szerkezetátalakítási terv megvalósítását.
(39)
2006 decemberében a Varvaressos megmentési és szerkezetátalakítási támogatásért folyamodott, és benyújtotta ugyanazt a tervet, amelyet később, 2009 januárjában a Bizottságnak bejelentett. A megmentési és szerkezetátalakítási támogatás iránti kérelem görög hatóságokhoz történő benyújtása (2006. december) és a közvetlen támogatás Bizottságnak történő bejelentése (2009. január) közötti időeltérésnek csak adminisztratív okai voltak, nem pedig az, hogy a visszatérő nehézségek miatt ismételt állami beavatkozásra lett volna szükség.
(40)
A 2007. évi kezességvállalásnak (1. intézkedés) az is célja volt, hogy rövid távon kezelje a vállalat pénzügyi problémáit azzal, hogy a hiteltörlesztések kétéves befagyasztásával egy kis időre lélegzetvételhez juttatja a vállalatot. A másik intézkedés célja az volt, hogy hosszú távon megszüntesse a vállalat pénzügyi problémáit. Ugyanakkor mindhárom intézkedés azonos jellegű volt, mivel mindhárom a vállalat bankhiteleinek problémájával foglalkozott.
(41)
Végül pedig Görögország azzal érvel, hogy mindhárom intézkedés ugyanazon átszervezési folyamat részét képezi, így az „először és utoljára” alapelv nem sérül.
4.4. Szerkezetátalakítási költségek és saját hozzájárulás
(42)
A szerkezetátalakítási költségek tartalmazzák a hosszú lejáratú bankhitelek (23 millió EUR) átszervezését, a foglalkoztatás átszervezését (1 millió EUR), a beruházásokat (3 millió EUR) és az eszközök átszervezését (1 millió EUR). E költségek összege 28 millió EUR (14).
(43)
Görögország azt állítja, hogy az átszervezés összes költségét 14 millió EUR állami támogatásból és 14 millió EUR saját hozzájárulásból finanszírozzák. A saját hozzájárulás áll egyrészt […] EUR összegű bevételekből és egy leányvállalati részesedés 2007-ben történő eladásából származó 1 millió EUR-ból.
4.5. Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése
(44)
Ami a kompenzációs intézkedéseket illeti, a terv eredetileg (a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását megelőzően) a következőket javasolta: a) a vállalat három üzeme közül az egyik működésének leállítása - ami 2007-ben megkezdődött és 2008-ban befejeződött; és b) egy leányvállalatban meglévő részesedés eladása, amire 2007-ben került sor. A vállalat szerint ez a leányvállalat a 2005-ben és 2006-ban veszteséges volt.
(45)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően Görögország a következő alternatív kompenzációs intézkedésekre tett javaslatot:
-
a vállalatnak 2013 végéig, azaz az átszervezés befejezését követő két éven belül a 2009-es görögországi eladásokhoz képest legalább 10 %-kal vissza kell húzódnia a görög piacról,
-
megtiltják, hogy a vállalat 2013 végéig, azaz az átszervezés befejezését követő két évig bármilyen állami támogatásban részesüljön.
(46)
Görögország szerint a Varvaressos esetében vannak olyan indokok, amelyek a kevésbé szigorú kompenzációs intézkedések alkalmazását és a saját hozzájárulás mértékének csökkentését indokolják.
(47)
Görögország különösen arra hivatkozik, hogy a Varvaressos Imathia térségében található, amely regionális támogatásra jogosult, támogatott terület. Imathiában a munkanélküliségi ráta az országos átlag kétszerese, a GDP pedig az országos átlag 70 %-a. Emellett Imathiában a textil-/ruhaipari vállalatok száma 2008-ban 296-ról 181-re csökkent (39 %-os visszaesés). Végül pedig, az elmúlt néhány évben a tíz alkalmazottnál többet foglalkoztató vállalatoknál a munkahelyek 56 %-a megszűnt.
(48)
Görögország arra is hivatkozik, hogy a Varvaressos mérete a három üzem egyikének a bezárásával és a leányvállalata eladásával 2006-óta jelentősen csökkent. Az üzem bezárása […] munkaórányi létszámleépítéssel járt, a termelési kapacitás pedig 30 %-kal csökkent, ami ráadásul visszafordíthatatlan (az eszközök beolvasztásra vagy értékesítésre kerültek). A leányvállalat eladása 6,7 millió EUR éves forgalomcsökkenést okozott. Összességében a vállalat piaci részesedése 27 %-kal csökkent az eladási érték tekintetében, és 30 %-kal az értékesítési volumen tekintetében. A vállalat teljesen kivonult Észtországból, Magyarországról és Romániából, továbbá részben kivonult Ausztriából, Németországból, Franciaországból, az Egyesült Királyságból, a Cseh Köztársaságból, Olaszországból és Lengyelországból ([…] % és […] % közötti kivonulási ráta).
5. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(49)
A Varvaressos benyújtotta észrevételeit a Bizottsághoz. Az érvei nagyrészt megegyeztek a görög hatóságok által előterjesztettekkel.
(50)
A Bizottsághoz érkeztek észrevételek olyan harmadik felektől is, amelyek vagy a Varvaressos működéséhez kapcsolódnak, vagy azzal érintettek. Valamennyi észrevétel dicsérte a kedvezményezett helyzetét, egyrészt a helyi gazdasághoz való hozzájárulása miatt, másrészt jól bejáratott vállalatként. Azt is állították, hogy a vállalat működésének megszűnése jelentősen csökkentené a foglalkoztatottságot és a gyártási kapacitást Görögországban és különösen Imathiában. Azt is állították továbbá, hogy a Varvaressosnak nyújtott támogatás - a vállalat minimális piaci részesedésére figyelemmel - nem okoz semmiféle versenytorzulást.
6. ÉRTÉKELÉS: A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
6.1. 1. és 2. intézkedés: A 2007. és 2008. évi állami kezességvállalások
(51)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Így ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, meg kell felelnie a következő négy feltételnek:
(52)
Az első feltétel az, hogy az intézkedést tagállam nyújtsa, vagy állami forrásból nyújtsák. Az állami kezességvállalás állami forrásokat kockáztat, ugyanis a kezesség lehívását az állami költségvetésből fizetik ki. Továbbá minden olyan kezességvállalás, amely nem tartalmaz megfelelő ellenszolgáltatást, veszteséget jelent az állami pénzügyi források számára. Emellett az állami kezességvállalásokat az illetékes minisztériumok döntései alapján adják meg. A szóban forgó esetben a 2007. és 2008. évi kezességvállalásoknak a Varvaressos számára való biztosítása a görög pénzügyminisztérium döntése volt. Így az állami források felhasználására vonatkozó feltétel teljesült.
(53)
A második feltétel, hogy az intézkedésnek előnyt kell biztosítania a kedvezményezett számára. A Bizottság véleménye szerint a szóban forgó két kezességvállalás indokolatlan előnyt biztosított a Varvaressos részére. Sőt az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény („kezességvállalásról szóló közlemény”) (15) 2.2. és 3.2. szakaszaiban meghatározott okból, ha a hitelfelvevő nem piaci árat fizet a kezességvállalásért, akkor előnyhöz jut. Bizonyos esetekben, ha a hitelfelvevő pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalat, akkor nem találna olyan pénzintézetet, amely állami kezességvállalás nélkül bármilyen feltételekkel is hitelezne.
(54)
A kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. pontjában a Bizottság három kumulatív feltételt határozott meg, amelynek fennállása esetén kizárható az állami támogatás (azaz az előny) fennállása kezességvállalás formájában. Ezek a következők:
-
a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben,
-
a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel 80 %-át fedezi,
-
a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető,
-
a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.
(55)
E kritériumokat erre az esetre alkalmazva a Bizottság a következőket állapította meg:
-
Varvaressos nehéz pénzügyi helyzetben (16) volt mind a 2007. évi, mind pedig a 2008. évi kezességvállalások idején.
-
Másodsorban a (13), (16) és (18) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mind a 2007. évi, mind pedig a 2008. évi kezességvállalások a hitel 100 %-ánál magasabb fedezetet nyújtottak.
-
Harmadrészt, a 2007. évi kezességvállalás tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában nem volt megfelelően mérhető. Ezt az bizonyítja, hogy a görög hatóságok által továbbított információk szerint (lásd a fenti (13) és (16) preambulumbekezdést), a kezességvállalásnak eredetileg a hitel 80 %-át kellett volna fedeznie - ami 18,2 millió EUR - de valójában a kezességvállalási program egyik rendelkezése alapján 30 millió EUR-ra nyújtott fedezetet.
-
Negyedrészt, mind a 2007. évi, mind pedig a 2008. évi kezességvállalásokat nehéz helyzetben lévő vállalat hiteleire nyújtották és nem tartalmaztak jutalékot a kezes (az állam) részére. Pusztán az a tény, hogy a kezességvállalásért nem fizettek díjat, arra utalhat, hogy az intézkedések előnyt biztosítottak Varvaressos részére. A kereskedelemi bankok piacán nincs jutalékfizetés nélküli kezességvállalás. Különösen igaz ez a nehéz helyzetben lévő vállalatok számára nyújtott hitelekre, amelyeknek magas a kockázata.
(56)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a vállalat a 2007. és 2008. évi kezességvállalásokat nem tudta volna ugyanilyen feltételekkel megszerezni a piacról, ezért ezek az intézkedések előnyt biztosítottak a számára.
(57)
Harmadrészt, az intézkedésnek szelektívnek kell lennie ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján támogatásnak minősüljön. A 2007. évi kezességvállalás egy ágazati programon alapult, a 2008. évi pedig egy eseti intézkedés volt Varvaressos részére. Így a szelektivitásra vonatkozó feltétel teljesült.
(58)
Végül az intézkedésnek torzítania kell a versenyt, és érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet. A Varvaressos egy olyan ágazatban működik, amelynek termékeivel a tagállamok között széles körű kereskedelem folyik, és ahol erős a verseny. A támogatás megadásakor a Varvaressos értékesítéseinek nagy része más tagállamokba irányult (lásd a fenti (7) preambulumbekezdést). A szóban forgó támogatási intézkedés előnyt jelentett a Varvaressos számára a versenytársaival szemben (lásd a fenti (53)-(56) preambulumbekezdést). Amennyiben egy állami támogatás a tagállamok közötti kereskedelemben versengő más vállalkozásokkal összehasonlítva erősíti egy vállalkozás helyzetét, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adott támogatás az utóbbi vállalkozásokat is érinti. Így a verseny torzulására és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó feltételt valójában teljesítettnek kell tekinteni.
(59)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a 2007. és 2008. évi állami kezességvállalások (1. és 2. intézkedés) az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében a Varvaressos javára szóló állami támogatásnak minősülnek.
6.2. 3. intézkedés: A 2009. évi bejelentett közvetlen támogatás
(60)
Ami az állami forrásokat és az államnak való tulajdoníthatóságot illeti, ez a közvetlen állami támogatás az állami költségvetésből származik és az illetékes minisztérium hagyja jóvá. Ezért a feltételt teljesültnek kell tekinteni.
(61)
Az előnyre vonatkozó feltétel tekintetében, a közvetlen támogatásról egy nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalat javára döntöttek. A görög állam semmiféle ellenszolgáltatást nem kap a támogatásért cserébe. Ezért a támogatás előnyt nyújt a Varvaressos számára.
(62)
Így a Bizottság álláspontja az, hogy a bejelentett 2009. évi közvetlen támogatás az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében előnyhöz juttatja a vállalatot.
(63)
Ami a szelektivitás feltételét illeti, a közvetlen támogatásról egy, a vállalatra vonatkozó eseti határozat alapján döntöttek. Ezért a feltételt teljesültnek kell tekinteni.
(64)
Végül pedig a versenytorzulás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás feltétele ugyanolyan módon valósul meg, mint a fenti (58) preambulumbekezdésben.
(65)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett 2009. évi közvetlen támogatás az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében a Varvaressos javára nyújtott állami támogatásnak minősül.
6.3. Jogellenes támogatás
(66)
Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének f) pontja szerint (17), jogellenes támogatásnak minősül az olyan új támogatás, amelyet az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével vezettek be.
(67)
A szóban forgó esetben a Varvaressos javára szóló, 2007. évi állami kezességvállalást Görögország úgy vezette be, hogy azt nem jelentette be a Bizottságnak és így nem várta meg, hogy ez utóbbi észrevételeket tegyen, vagy végleges határozatot hozzon az intézkedésnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.
(68)
Így a Bizottság ebben a szakaszban úgy véli, hogy a 2007. évi állami kezességvállalás jogellenes.
7. ÉRTÉKELÉS: ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉSSEL
(69)
A kezességvállalásról szóló közlemény 4.1. pontjában foglaltak szerint, ha egy egyedi kezességvállalás vagy kezességvállalási program nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének, akkor azt állami támogatásnak kell tekinteni. Ezért meg kell határozni az állami támogatási elem mértékét annak ellenőrzése érdekében, hogy a támogatás valamilyen egyedi állami támogatási kivétel alapján összeegyeztethetőnek minősül-e. Ezért a támogatás összeegyeztethetőségének értékelése előtt a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a támogatási elem mértékét.
7.1. A támogatás mértékének vizsgálata
(70)
A 2007. és 2008. évi kezességvállalások: a Bizottság a kezességvállalásról szóló közleményben meghatározta a kezességvállalások támogatási elemének számítására vonatkozó általános alapelveket.
(71)
A Bizottság úgy véli, hogy főszabályként az állami kezességvállalás az alapul szolgáló hitel teljes összegéig támogatásnak tekinthető, amennyiben a kedvezményezett nem képes a saját eszközeivel hozzáférni a pénzügyi piacokhoz (lásd a kezességvállalásról szóló közlemény 2.2. pontját és 4.1. pontjának a) alpontját).
(72)
A kezességvállalásról szóló közlemény a 4.1. pontban (általános szabályok), a 4.2. pontban (támogatási elem az egyedi kezességvállalásokban) és a 4.4. pontban (támogatási elem a kezességvállalási programokban) határozza meg a kezességvállalások támogatási elemének kiszámítására általa alkalmazott szabályokat. A Bizottság a következő preambulumbekezdésekben ezeket a szabályokat alkalmazza az 1. és a 2. intézkedés tekintetében.
(73)
Ebben az ügyben Görögország bizonyította, hogy a Varvaressos még a 2007. évi kezességvállalás megadásának idején is képes volt hozzáférni a pénzügyi piacokhoz (lásd a fenti (35) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a vállalat a 2007. évi állami kezességvállalás nélkül is hozzáférhetett volna a pénzügyi piacokhoz.
(74)
A 2008. évi kezességvállalás tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy Görögország a 2008. évi kezességvállalást ugyanabban az évben jelentette be (2007 novemberében), mint amikor a 2007. évi kezességvállalást nyújtotta (2007 májusában). Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a vállalat a 2008. évi kezességvállalás nyújtásának idején is rendelkezett bizonyos hitelképességgel és a pénzügyi piachoz való hozzáféréssel (18).
(75)
Figyelemmel azonban a vállalatnak a támogatás megadásakor fennálló pénzügyi nehézségeire, a kereskedelmi bankok megfelelően magasabb kamatlábat számítottak volna fel, mint ami az állami kezességvállalással elérhető volt, mivel ez utóbbit a bankok kiegészítő biztosítéknak tekintik. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a 2007. és 2008. évi kezességvállalások tekintetében a Varvaressos előnye nem a hitelek teljes összege volt - amit állami kezességvállalás nélkül is megkaphatott volna - hanem az alacsonyabb kamatláb, ami a kezességvállalásoknak volt köszönhető.
(76)
A kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. pontja szerint összehasonlítható piaci ár hiányában a hitel piaci finanszírozásának összes költségét kell összehasonlítani kezességvállalással és anélkül (tehát a kezességvállalás nélküli hasonló hitel kamatát kell összehasonlítani az állami kezességvállalással kapott hitel kezességvállalási jutalékkal megnövelt kamatlábával).
(77)
Sok esetben nem áll rendelkezésre ilyen piaci kamatláb. Ezért a Bizottság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló 2008. évi közleményében (19) („a referencia-kamatlábról szóló 2008. évi közlemény”) egy olyan pénzügyi módszertant alakított ki, amely a kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. pontjában meghatározott okokból a piaci kamatláb helyettesítésére használható.
(78)
Ebben az ügyben nincs információ arra nézve, hogy mennyit kellett volna Varvaressosnak fizetnie egy kezességvállalással nem támogatott, összehasonlítható hitelért. Továbbá mindkét kezességvállalás nyújtására a gazdasági és pénzügyi válságot megelőzően került sor. Ezen felül a Bizottság azon a nézeten van, hogy az intézkedések nyújtása óta eltelt idő következtében nehéz lenne kiszámítani egy görög textilipari vállalatra vonatkozó „valódi” piaci kamatlábat. Ezért a Bizottság a vonatkozó referencia-kamatlábat fogja a piaci kamatláb helyettesítésére használni.
(79)
A 2007. évi állami kezességvállalás biztosításakor a Varvaressos hiteleinek az értékpapírosítottsága a 2008. évi referencia-kamatláb közlemény szempontjából magasnak volt tekinthető. (20). Ezért a 2007. évi állami kezességvállalás támogatási elemét 400 bázispontos különbözettel kell kiszámítani, amelyet a nehéz helyzetben lévő vállalkozások részére nyújtott, magasan értékpapírosított hitelekre kell alkalmazni.
(80)
Ezen az alapon kiszámítható, hogy a 2007. évi kezességvállalás által fedezett hitelre az állami kezességvállalás hiányában összesen 7,3 millió EUR összegű piaci kamatot kellett volna fizetni. A ténylegesen fizetett kamat (nem volt kezességvállalási jutalék) összege összesen 4,9 millió EUR volt a 2007 januárja és 2010 decembere közötti időszakban. Így a vállalat által a kezességvállalás hiányában fizetendő egyedi piaci kamatláb, és az állami kezességvállalással megszerzett, valamint az esetleges jutalék levonása utáni kamatláb közötti különbség egyenlő 2,4 millió EUR összegű támogatási elemmel, amelyet hozzá kell adni az átszervezési terv támogatási összegéhez (21).
(81)
Ami a 2008. évi állami kezességvállalást illeti, az alapul szolgáló 2,4 millió EUR összegű hitelt 2009. február 10-én fizették ki a vállalatnak. A kamatlábának mértéke 6 havi Euribor plusz 3,6 % volt, tartama pedig 6 hónap (vagy a szerkezetátalakítási terv értékelésének befejezése). A visszafizetés még nem történt meg (még mindig az alaptőkével együtt marad).
(82)
A vállalat még mindig nehéz helyzetben volt és nem volt több, biztosítékként felajánlható szabad eszköze (22). Biztosíték hiányában így a Bizottság 1 000 bázispont többletet alkalmaz a görög alapkamaton felül, amelynek az eredménye 550 000 EUR összegű piaci kamat, amelyet a 2008. évi finanszírozás után kellett volna megfizetni. A 2008-ban megadott hitelre ténylegesen alkalmazott kamat (mivel nem volt kezességvállalási jutalék) összege 0,25 millió EUR volt a 2009 februárja (amikor az alapul szolgáló hitelt felvették) és 2010 decembere közötti időszakra. Így az egyedi piaci kamatláb, amit a vállalatnak a kezességvállalás hiányában fizetnie kellett volna, és az állami kezességvállalással megszerzett, illetve az esetleges jutalék levonása utáni kamatláb közötti különbség egyenlő 0,3 millió EUR összegű támogatási elemmel, amelyet hozzá kell adni a szerkezetátalakítási terv támogatási összegéhez.
(83)
A 3. intézkedés tekintetében - figyelembe véve, hogy ez közvetlen támogatás - a teljes 14 millió EUR összeg támogatási elemet képez.
(84)
A fentiek alapján tehát, az 1., 2. és 3. intézkedés tekintetében a támogatási elem teljes összege 16,7 millió EUR.
7.2. Az értékelés jogalapja: a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás
(85)
Amennyiben az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatásnak minősülnek, az összeegyeztehetőségüket az említett cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek fényében kell értékelni.
(86)
Az 107. cikk (2) bekezdésében, és a (3) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott kivételek egyértelműen nem alkalmazhatók, és ezekre a görög hatóságok nem is hivatkoztak.
(87)
A támogatás odaítélésekor a Varvaressos egy nehéz helyzetben lévő vállalat volt (lásd a fenti (9) preambulumbekezdést és az alábbi (89)-(90) preambulumbekezdéseket), így a támogatási intézkedés összeegyeztethetősége csak a megmentési és szerkezetátalakítási irányelv fényében, azaz az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján értékelhető.
7.3. A vállalat támogatásra való jogosultsága
(88)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontja tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy bár Varvaressos a saját tőkéjének jelentős részét elvesztette a 2004-2009 közötti időszakban, a vizsgált időszakban (2007-2009) a vesztesége nem volt több mint jegyzett tőkéjének a fele. A 10. pont c) alpontját illetően a Varvaressos nem teljesítette a saját nemzeti joga szerinti feltételeket ahhoz, hogy kollektív fizetésképtelenségi eljárás alanya lehessen.
(89)
Másrészről, a fenti (9) preambulumbekezdésben írtak alapján a vállalat pénzügyi teljesítménye 2006-2009 között jelentősen romlott. Így megállapítható, hogy a Varvaressos a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontja értelmében már 2006-ban is nehéz helyzetben lévő vállalat volt, mivel a veszteségei növekedtek a forgalma pedig csökkent.
(90)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9. pontjára tekintettel úgy tűnik, hogy 2007-ben a vállalatnak a fennálló hiteleinél valójában több forrásra volt szüksége ahhoz, hogy elérje az életképességet. Ezt igazolja az a tény is, hogy 2006-ban szerkezetátalakítási támogatásért folyamodott. Ezért a 2007-es átütemezés nem volt elegendő az életképesség visszaszerzéséhez, mivel csak a fennálló hitelek rendezésére irányult, nem pedig újabbak felvételére. Ezért a Bizottság elfogadja, hogy 2007-ben a vállalat nem tudta helyreállítani az életképességét állami támogatás nélkül, és hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9. pontja alapján is pénzügyi nehézségei voltak.
7.4. Az „először és utoljára” elve
(91)
A Bizottság álláspontja szerint a 2007. és 2008. évi állami kezességvállalások megmentési célú támogatások voltak. Valójában a korábbi kezességvállalásnak az is volt a célja, hogy rövidtávon kezelje Varvaressos pénzügyi problémáit azzal, hogy a hiteltörlesztések kétéves befagyasztásával egy kis időre lélegzetvételhez juttassa a vállalatot. Az utóbbinak pedig az volt a célja, hogy a vállalat a szerkezetátalakítási terv benyújtásáig működőképes maradjon.
(92)
Annak ellenére, hogy a 2007. évi kezességvállalás valójában megmentési célú támogatási intézkedés volt, nem mondták fel a megadásától (2007. május 30.) számított 6 hónapon belül, azaz 2007. november 30-ig. Ez főszabályként (jogellenes) támogatással való visszaélésnek minősül és sérti az „először és utoljára” alapelvet.
(93)
A Bizottságnak azonban minden más lehetséges alapon is meg kell vizsgálnia a támogatási intézkedés összeegyeztethetőségét. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 20. pontja az alapokat az említett iránymutatásban meghatározottakra korlátozza. Így még fennmarad az a lehetőség, hogy a megmentési célú támogatás szerkezetátalakítási támogatásnak, azaz egy szerkezetátalakítási folyamat részének minősüljön (lásd még a C-11/2007. sz. Ottana Energia ügyben hozott határozatot (23).
(94)
Ebben az összefüggésben a Bizottság teljesültnek tekinti azt a feltételt, hogy a vizsgált három intézkedés egyetlen szerkezetátalakítási folyamatba illeszkedik. E vélemény a következőkön alapul:
(95)
Először is, mind a három intézkedés ugyanarra a célra irányul, azaz arra, hogy megoldja a vállalat múltbeli, magas összegű hitelkötelezettségeiből fakadó problémákat.
(96)
Továbbá a 2007. és 2008. évi kezességvállalások nem voltak elegendők ahhoz, hogy biztosítsák a vállalat számára a szerkezetátalakításhoz szükséges pénzügyi eszközöket (legalább a teljes hitelösszege mértékében, azaz 2006 végén 25,4 millió EUR összegben), ugyanis ez utóbbi csak három intézkedés - mint egyazon átszervezési folyamat három része - kombinációjával volt elérhető.
(97)
A 2008. évi kezességvállalással biztosított hitel legnagyobb részének (az összesen 2,4 millió EUR-ból 1,8 millió EUR) célja ugyanazon beruházások finanszírozása volt, mint a 2009. évi szerkezetátalakítási támogatásé. Emellett ezek a beruházások ugyanabban az időszakban valósultak meg, mint a 2009. évi szerkezetátalakítási terv (lásd a fenti (19) preambulumbekezdést).
(98)
Ráadásul a 2009. évi szerkezetátalakítási terv az értékelés terén végzett néhány módosítástól eltekintve megegyezett a vállalat által a görög hatóságok számára már 2006-ban benyújtott helyreállítási tervvel (lásd a fenti (11)-(12) preambulumbekezdéseket).
(99)
Végül pedig a szerkezetátalakítás már tulajdonképpen 2006-ban elkezdődött. A terv ugyanis tartalmazott négy olyan szerkezetátalakítási intézkedést, amelyeket a 2007. évi kezességvállalás megadása (2007 májusa) előtt már alkalmaztak vagy elkezdtek alkalmazni: a termeléscsökkentést (2006), a létszámleépítést (2006), a Thiva leányvállalat eladását (2007 januárja) és a vállalat vezetésének átszervezését és modernizációját (2006).
(100)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált támogatási intézkedések ugyanannak a szerkezetátalakításnak az elemei, amelyet egyazon szerkezetátalakítási terv végrehajtásának elősegítése érdekében nyújtottak. Így az „először és utoljára” alapelv nem sérült.
7.5. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(101)
A fentiek alapján a Bizottság a három támogatási intézkedés összeegyeztethetőségét egyetlen szerkezetátalakítási folyamatként értékeli.
(102)
A Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási tervben foglalt intézkedések a vállalat nehézségeinek tényleges okaival veszik fel a harcot. A Bizottság szerint a terv a következő (külső és belső) tényezőket helyesen azonosítja a Varvaressos nehézségeinek forrásaként:
-
jelentős múltbeli hitelfelvételek (2000-2005 között),
-
magas működési költségek (csökkenő nyereségráta az ázsiai konkurencia és a szárnyaló beszerzési árak miatt),
-
a piaci változásokra való válaszképtelenség.
(103)
A javasolt szerkezetátalakítási intézkedések e problémák orvoslását célozzák. Először is a terv a vállalat pénzügyi átszervezését javasolja; másrészt konkrét intézkedéseket javasol a vállalat nyereségrátájának javítására a bevételek összetételének megváltoztatásával és a működési költségek csökkentésével; harmadrészt pedig javaslatot tesz a vezetés modernizációjára. A szerkezetátalakítási intézkedések 14 „cselekvésre” oszlanak, amelyek mindegyikéhez költségeket rendeltek. A Bizottság megállapítja, hogy a javasolt cselekvések valóban megfelelő módon foglalkoznak a vállalat alapvető problémáival.
(104)
A szerkezetátalakítási terv pénzügyi hatásai tekintetében a pénzügyi várakozások reálisan követik a szerkezetátalakítási csomag végrehajtását. Mind a forgalom növelése (körülbelül évi 5 %-kal), mind pedig a működési bevétel növelése (körülbelül évi 10 %-kal) reális célkitűzés a szerkezetátalakítási intézkedések megvalósítását követően (azaz a termékösszetétel átállítása és a költségésszerűsítési intézkedések megvalósítása után).
(105)
Ennek alapján a Bizottság elfogadja, hogy a szerkezetátalakítás majd lehetővé teszi a vállalat életképességének helyreállítását 2011-ben, illetve biztosítja a részvényesek számára a befektetett tőkéjük után a hitelfelvételi költségeiknél magasabb vagy (a legrosszabb esetben) azzal megegyező megtérülést, ami így kielégítő szintűnek minősül. A Bizottság megjegyzi, hogy ezek az eredmények ésszerű időn belül elérhetők, és a várt eredmények ésszerű feltételezéseken alapulnak.
(106)
Így a Bizottság úgy véli, hogy a terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 35-37. pontjaiban foglalt feltételeknek.
7.6. Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése
(107)
A tervezett kompenzációs intézkedések kapcsán a szerkezetátalakítási terv a következőket javasolja: a) a vállalat visszavonulása a görög piacról a 2009. évi görögországi eladásokhoz képest legalább 10 %-kal - 2013 végéig, azaz a szerkezetátalakítás befejezését követő két évig; és b) a vállalatnak nyújtandó bármilyen állami támogatás megtiltása 2013 végéig, azaz a szerkezetátalakítás befejezését követő két évig.
(108)
A Bizottság véleménye szerint a javasolt 10 %-os görögországi visszavonulás lehetővé teszi, hogy a versenytársak belépjenek a piacra vagy növeljék az értékesítéseiket azon a piacon, ahol a vállalat megerősített jelenléttel bír. A vállalat görögországi jelenléte valójában jelentősen növekedett az elmúlt években 32 %-ról 42 %-ra, ellentétben az uniós értékesítéseivel, amelyek 67 %-ról 52 %-ra estek vissza (lásd a fenti (7) preambulumbekezdést). Végül pedig a vállalat a görög textilpiacon a tizedik helyen áll (a 2007. évi adatok szerint, lásd a fenti (8) preambulumbekezdést). Ugyanakkor a vállalat jelenléte a nem uniós országokban is növekedett az elmúlt években (1 %-ról 6 %-ra), ami azt mutatja, hogy a vállalat életképessége nem az uniós piaci jelenlétének növelésétől függ.
(109)
Ugyanakkor a görög piacról való visszavonulás azzal jár, hogy a Varvaressosnak részben vagy egészben fel kell adnia a saját országában létesített kereskedelmi kapcsolatait és meg kell kísérelnie, hogy ezeket újakkal váltsa fel más uniós tagállamokban vagy harmadik országokban. Ez lesz a vállalat versenyképességének az igazi próbája.
(110)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy mind a három életképességi forgatókönyv alapján a vállalat értékesítéseinek a növekedése várható (lásd a fenti (24) preambulumbekezdést). A görögországi értékesítések csökkenése azonban nem mond ellent a forgalom növekedésének: az előbbi a vállalat versenytársainak javára történhet azáltal, hogy kapacitást szabadít fel a számukra; az utóbbi pedig a kedvezményezett életképességét teszi lehetővé.
(111)
Kijelenthető azonban, hogy a görög piacról való 10 %-os visszavonuláshoz referenciapontként szolgáló évnek nem 2009-et, hanem 2006-ot kellene tekinteni. Ennek az az oka, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja szerint „A csökkentés - a szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint - a szerkezetátalakítás szerves részét kell, hogy képezze.” Valójában a vállalat szerkezetátalakítása 2006-ban kezdődött és öt évre szólt (2011-ig). Ezért e gondolatmenet szerint a kompenzációs intézkedésnek olyan hatással kell járnia, ami a szerkezetátalakítás teljes időtartamára vonatkozik - nem csak egy részére - és megfelel annak.
(112)
Másrészt a Bizottság megjegyzi, hogy a kompenzációs intézkedések hatásának a lehető legjelentősebbnek kell lennie. Ebben az esetben a vállalat 2009-es értékesítései magasabbak voltak, mint a 2006-osak (8,1 millió EUR, illetve 7,1 millió EUR). Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedést a 2009. évi értékesítésekkel összevetve kell számításba venni, mivel így jelentősebb hatása lesz.
(113)
Az összes többi állami támogatás tilalmát illetően a Bizottság úgy vélekedik, hogy ez kiegészíti a görög piacról való visszavonulást, ami már önmagában is kielégítő mértékű (10 %). Sőt, Varvaressos Imathia területén található, ami az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés alapján (lásd a fenti (47) preambulumbekezdést) regionális támogatási célterület, ami azt jelenti, hogy a vállalat 40 %-os támogatási intenzitással lehetne jogosult beruházási támogatásra. A jövőbeli támogatásra vonatkozó tilalmakat már korábban is jóváhagytak további kompenzációs intézkedésként az Alstom (24) és a Constructions Mécaniques de Normandie (25) ügyben.
(114)
A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a vállalat mérete annyira lecsökkent, hogy bármilyen további csökkentés az életképessége szempontjából végzetes lenne (lásd a fenti (48) preambulumbekezdést).
(115)
Ugyanakkor a Bizottság ismét megjegyzi, hogy a kompenzációs intézkedések hatásának a lehető legjelentősebbnek kell lennie. Így ebben az ügyben a Bizottság úgy véli, hogy a jövőbeli állami támogatásokra vonatkozó tilalmat két évnél hosszabb időtartamra kellene kiterjeszteni. Ez nem károsítaná a vállalat életképességét, de jóvátenné az indokolatlan versenytorzulást. A Bizottság megállapítása az, hogy egy négyéves tilalom megfelelőbb lenne.
(116)
A fentiek alapján a Bizottság szerint a fent meghatározott kompenzációs intézkedések megfelelnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban foglalt követelményeknek. Különösen mivel: a) a 31. pont értelmében előnyösek a Varvaressos versenytársai számára; b) a 39. pontban és a 46. pont c) alpontjában meghatározott formát öltik; és c) azon a piacon jelennek meg, ahol Varvaressosnak a szerkezetátalakítás után jelentős piaci pozíciója lesz, a 40. pont rendelkezéseinek értelmében.
(117)
Szintén a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontjával összhangban, a kompenzációs intézkedések arányban állnak a kérdéses támogatás torzító hatásaival és különösen a piacon működő vállalat méretével és viszonylagos fontosságával. Varvaressosnak 2008-ban […] %-os, kis részesedése volt az EU fonáltermelésében (lásd a fenti (8) preambulumbekezdést).
(118)
Ugyanakkor az iránymutatás 56. pontja úgy rendelkezik, hogy egy támogatott területen a támogatás engedélyezésének a feltételei kevésbé szigorúak lehetnek. Varvaressos Imathia területén található, ami a regionális támogatások szempontjából az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés alapján támogatott területnek minősül (lásd a fenti (47) preambulumbekezdést).
(119)
A fentiek alapján a Görögország által javasolt kompenzációs intézkedések nem tűnnek kielégítőnek. Másrészről a Bizottság úgy véli, hogy ha az intézkedéseket összekapcsolják a 2015-ig meghosszabbított, jövőbeli támogatási tilalommal, akkor az megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban szereplő kompenzációs intézkedési feltételeknek.
7.7. A minimumra korlátozott támogatás: valós hozzájárulás, támogatás nélkül
(120)
Görögországnak az az álláspontja, hogy a vállalat 2009 óta a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (26) meghatározott feltételek szerint középvállalatnak minősül figyelembe véve azonban azt a tényt, hogy a vállalat első ízben 2007-ben kapott állami támogatást, a jelen értékelés szempontjából nagyvállalatnak kell tekinteni (2006-ban az éves forgalma 28 millió EUR volt). Ezért a vállalat szerkezetátalakítási tervhez való hozzájárulásának - a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 44. pontja alapján - elvileg el kellene érnie a terv összköltségének legalább 50 %-át.
(121)
A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a vállalat a regionális támogatások szempontjából az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés alapján (lásd a fenti (47) preambulumbekezdést) támogatott területen található. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 56. pontja alapján a támogatott területeken - ha az adott ágazatra vonatkozó állami támogatási szabályok másként nem rendelkeznek - a kedvezményezett hozzájárulásának mértéke tekintetében a támogatás engedélyezésére vonatkozó feltételek enyhébbek lehetnek.
(122)
A fent kifejtett körülmények fényében és saját gyakorlatával összhangban a Bizottság úgy véli, hogy ebben az ügyben - a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján - a 40 %-os mérték megfelelő saját hozzájárulásnak minősül.
(123)
A fentiek, valamint a támogatási intézkedéseknek a fenti (70)-(84) preambulumbekezdések szerinti számításának figyelembevételével a 30,7 millió EUR átfogó átszervezésének a finanszírozása a következő:
-
16,7 millió EUR támogatás: közvetlen támogatás 14 millió EUR, továbbá 2,4 millió EUR támogatási elem a 2007. évi állami kezességvállalásban (a 400 bázispontos forgatókönyv szerint), továbbá 0,3 millió EUR-s támogatási elem a 2008. évi állami kezességvállalásban (1 000-es bázissal),
-
valamint 14 millió EUR saját hozzájárulás.
(124)
Így a vállalat saját hozzájárulása az összes szerkezetátalakítási költség 46 %-a, ami meghaladja a fenti (122) preambulumbekezdésben meghatározott, legalább 40 %-os saját hozzájárulást, tehát a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti határon belül marad.
8. A BIZOTTSÁG 2008. JÚLIUSI MEGMENTÉSI TÁMOGATÁSI HATÁROZATÁNAK VISSZAVONÁSA
(125)
A 2007. évi állami kezességvállalásból kiderül, hogy a Bizottság 2008. júliusi megmentési támogatásról szóló határozata (lásd a fenti (1) preambulumbekezdést) a görög hatóságok által szolgáltatott hamis tájékoztatáson alapult. A görög hatóságok a megmentési támogatásról szóló bejelentésben (2007. november) különösen azt állították, hogy a Varvaressos nem kapott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást, miközben a vállalat 2007 májusában állami kezességvállalásban részesült.
(126)
Az eljárási rendelet 9. cikke szerint a Bizottság miután lehetőséget biztosított az érintett tagállam számára észrevételeinek benyújtására, a 4. cikk (3) bekezdése szerint hozott határozatát visszavonhatja amennyiben a határozat az eljárás során szolgáltatott olyan helytelen információn alapult, amely döntő fontosságú volt a határozat meghozatalában.
(127)
Ebben az esetben a Bizottság nem tudott arról, hogy a Varvaressos korábban is kapott támogatást, amikor már nehéz helyzetben volt. Tehát nem vizsgálták az „először és utoljára” alapelvet, és a megmentési támogatás számítása során nem vették figyelembe a már megadott támogatást.
(128)
Az eljárás megindításáról szóló 2010. március 9-i határozatával a Bizottság lehetőséget biztosított Görögországnak arra, hogy észrevételeket tegyen azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság 2008. júliusi megmentési támogatásról szóló határozata a görög hatóságok által szolgáltatott olyan hamis információn alapult, amely szerint a Varvaressos korábban nem részesült megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban. Észrevételeiben Görögország elismerte, hogy 2007 májusában állami kezességvállalást nyújtott. Görögország azonban arra hivatkozott, hogy a 2007. évi kezességvállalás nem minősült állami támogatásnak (lásd a fenti (34) preambulumbekezdést). A Bizottság nem tudja elfogadni Görögország indokait, mivel azok feltételezéseken, vagy nem állami támogatásokra vonatkozó kritériumokon alapulnak, illetve torzítják a hitelminősítés helyes értelmét.
(129)
A fentiek alapján a Bizottság megmentési támogatásról szóló 2008. júliusi határozatát vissza kell vonni.
9. KÖVETKEZTETÉS
(130)
A Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált támogatási intézkedések bizonyos feltételek betartása mellett összeegyeztethetők a belső piaccal,
ELFOGADT EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság a 659/1999/EK tanácsi rendelet 9. cikkével összhangban visszavonja a Varvaressos javára szóló, bejelentett megmentési támogatás jóváhagyásáról szóló 2008. július 16-i határozatát, mivel az az eljárás során szolgáltatott olyan helytelen információn alapult, amely döntő fontosságú volt a határozat meghozatalában.
2. cikk
A Görögország által részben már végrehajtott, illetve részben végrehajtani tervezett, a Varvarressos S.A. javára szóló 16,7 millió EUR összegű támogatás a 3. cikkben meghatározott feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal.
3. cikk
(1) A Varvaressos szerkezetátalakítására vonatkozó tervet teljes egészében végre kell hajtani.
(2) 2011-től kezdődően a Varvaressos görögországi értékesítésekből származó éves forgalmát a 2009. évi görögországi értékesítések éves forgalmához képest 10 %-kal csökkenteni kell. Ez a korlátozás a 2011-es, a 2012-es és a 2013-as naptári évre vonatkozik.
(3) A vállalat nem kaphat semmiféle állami támogatást 2015 végéig. Ebbe beletartozik minden helyi, regionális, nemzeti vagy uniós forrás.
(4) A két előbbi feltétel alkalmazandó a Varvaressosra, annak minden jövőbeli leányvállalatára, illetve a Varvaressos részvényesei által ellenőrzött vállalatokra abban a mértékben, amennyiben azok a jelenleg a Varvaressos vagy leányvállalatai tulajdonában álló gyártóeszközöket (pl. üzemek, gyártósorok) használnak. E feltételek akkor is hatályban maradnak, ha Varvaressost eladják és/vagy beolvad egy másik jogi személybe, illetve ha Varvaressos eszközeit jól menő vállalkozásként eladják egy másik jogi személynek.
(5) A fent említett valamennyi feltételnek való megfelelés ellenőrzése érdekében Görögország hathavonta jelentést nyújt be a Bizottságnak a Varvaressos szerkezetátalakításának előrehaladásáról. Az értékesítési korlátozások tekintetében Görögország legkésőbb január végéig éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak, amelyben megadja az előző naptári év értékesítési adatait.
4. cikk
Görögország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozat rendelkezéseinek való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.
5. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2010. december 14-én.