ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. szeptember 28.)
az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról
(2010/577/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
2009. szeptember 3-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok (a továbbiakban: PET) Unióba történő behozatalára vonatkozóan. 2010. június 1-jén a Bizottság 472/2010/EU rendeletével (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.
(2)
Az eljárást azt követően indították meg, hogy 2009. július 20-án a Plastics Europe polietilén-tereftaláttal foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
(4)
Egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes vizsgálat során a Bizottság a 473/2010/EK rendelettel (4) ideiglenes kiegyenlítő vámot is kivetett az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára.
2. Az eljárás további menete
(5)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik szóbeli előterjesztésére is.
(6)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Sor került az érdekelt felek által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
(7)
Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a dömpingellenes eljárás megszüntetésére és a kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek felszabadítására vonatkozó javaslat megszületett (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(8)
Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
3. Az eljárásban érintett felek
(9)
Néhány érintett fél azt állította, hogy az uniós gyártók mintája következetlen és nem reprezentatív, ennélfogva a kárelemzés hiányos volt. Különösen arra hivatkoztak, hogy a termelők kis száma miatt a mintavétel szükségtelen volt. Emellett úgy vélték, hogy a vállaltcsoportok önálló jogi egységekre történő „mesterséges” szétbontása miatt a minta egyes piavezetőket (Artenius, M&G Polimeri) nem tartalmazott, továbbá a mintavétel módszere következetlen volt, mivel a minta két vállalatcsoportot mégis tartalmazott. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a minta nem volt reprezentatív, mivel nem foglalt magában olyan gyártót, amely kapcsolt PET-feldolgozó részére elégséges mennyiségben értékesít. Következésképpen az intézmények állítólag nem tudták felmérni az uniós gazdasági ágazat valódi kínálati kapacitását, és nem vették figyelembe az uniós gazdasági ágazat érdekellentétét. Ezen túlmenően, mivel egy vállalat nem bocsátott rendelkezésre minden szükséges információt, és kizárták a mintából, a reprezentativitás állítólag az uniós gyártás 28 %-ára csökkent. Ugyanezek az érdekelt felek azt állították, hogy a kiválasztott minta statisztikailag sem volt érvényes.
(10)
Azt az érvet illetően, miszerint a minta a gyártók kis száma miatt szükségtelen volt, emlékeztetni kell arra, hogy a mintavételre 14 uniós gyártó jelentkezett, akik nyolc vállalatcsoporthoz tartoznak. Tekintve az együttműködő uniós gyártók objektíve nagy számát (14 uniós gyártó), a mintavételt az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján végezték. A kiválasztott minta öt vállalatot foglalt magában (hat gyártó telephellyel).
(11)
A minta reprezentativitására vonatkozó első állítást illetően megjegyzendő, hogy az intézmények a mintába felvehetnek egy vállalatcsoporthoz tartozó egyedi vállalatokat, amennyiben azok reprezentatívak és külön számviteli nyilvántartással rendelkeznek. A nyolc vállalatcsoporthoz tartozó mind a tizennégy vállalat megvizsgálása akadályozta volna a vizsgálat időben történő befejezését. Azonban az, hogy két vállalatcsoportot vettek fel a mintába, nem összeegyeztethetetlen a jelen esetben alkalmazott mintavételi módszerrel, azaz az uniós ügyfeleknek teljesített legnagyobb értékesítési volumen módszerével.
(12)
Az Indorama esetében a csoport a vizsgálati időszakon belül két különböző gyártó telephellyel rendelkezett, eggyel Hollandiában, eggyel pedig az Egyesült Királyságban. E csoport szerepeltetése a mintában megfelel az alkalmazott mintavételi módszernek, mivel jogi és pénzügyi szempontból a telephelyek egy személyt képeztek. A vizsgálati időszak alatt a két különálló (egy Olaszországban, egy másik Németországban) PET-gyártó egységgel rendelkező Equipolymers esetében a társaság mindkét helyszínre vonatkozóan konszolidált adatokat szolgáltatott. Tekintve, hogy a társaság központjánál tett látogatás alkalmával lehetőség nyílt e konszolidált adatok ellenőrzésére, az a döntés született, hogy a jelen eljárás szempontjából az Equipolymers PET-gyártó társaságait egy szervezetként kezelik. Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint az Arteniusnak és az M&G Polimerinek piacvezető volta miatt szerepelnie kellett volna a mintában, meg kell jegyezni, hogy ezek egységei közül egy sem tartozott azon vállalatokhoz, amelyek az uniós ügyfeleknek a legnagyobb volumenű értékesítést teljesítették.
(13)
Azon állításra nézve, miszerint a minta azért nem reprezentatív, mert nem tartalmaz egy olyan gyártót, amely főleg belső felhasználásra termel, meg kell jegyezni, hogy ilyen állítás esetén a kínálati kapacitást az uniós érdekek elemzésének keretében lehet vizsgálni, és e célból a saját felhasználás a termelési volumenből levonható. Így egyes károkozási tényezők vizsgálatához nincs szükség ilyen termelő szerepeltetésére a mintában. Másodszor, az adott vállalat uniós termelői és ugyanakkor feldolgozói pozíciójából fakadó esetleges kettős érdeket szintén vizsgálni lehet az uniós érdekek elemzése során. Az, hogy egy vállalat uniós gyártó és feldolgozó is, nem kapcsolódik az uniós gazdasági ágazat teljesítményéhez, ahol a független uniós vevőknek teljesített értékesítés minősül referenciaértéknek. Ennélfogva az állítást elutasították.
(14)
A minta átfogó reprezentatív voltára vonatkozó állítás tekintetében megismétlendő, hogy a minta négy vállalatra csökkentése az összes együttműködő gyártó értékesítésének reprezentativitását 65 %-ról 47 %-ra csökkentette. Ugyanez a négy vállalat tette ki az uniós termelés 52 %-át. Ez az Unión belüli független vevőknek teljesített értékesítés szempontjából az uniós termelők reprezentatív mintájának minősül.
(15)
Azon állítást tekintve, amely szerint a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése a „statisztikailag érvényes” minta alternatívájaként egyértelműen lehetővé teszi, hogy a minta a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható értékesítések legnagyobb reprezentatív volumenén alapuljon.
(16)
A megállapításokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)-(10) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(17)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése az érintett terméket az érintett országokból származó, jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási értékű polietilén-tereftalátként határozta meg.
(18)
Továbbá az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében szerepelt, hogy a vizsgálat szerint az Európai Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és eladott PET, valamint az érintett országok hazai piacain gyártott és eladott, valamint az Európai Unióba exportált PET hasonló termékek.
(19)
Mivel a vizsgálat tárgyát képező termék homogén terméknek minősült, azt a dömping- és kárkülönbözet számítása céljából nem osztották további terméktípusokra.
(20)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a PET-et a különböző viszkozitási értékek szerint különböző terméktípusokra kellene osztani, mivel a termelt PET-típus különböző lehetséges alkalmazásainak meghatározása szempontjából lényeges a viszkozitási érték. Az állítást elfogadandóként értékelték, ennek megfelelően kiigazították a dömping- és a kárkülönbözet számításának módszerét.
C. DÖMPING
(21)
A (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a dömpingkülönbözet számításának módszerét kiigazították; ennek megfelelően a dömpingkülönbözetet minden érintett ország tekintetében terméktípusonként külön számítják ki.
1. Irán
1.1. Rendes érték
(22)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)-(18) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
1.2. Exportár
(23)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
1.3. Összehasonlítás
(24)
Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az iráni exportőr nem volt képes bizonyítékokkal alátámasztható módon számszerűsíteni az Irán elleni szankciók állítólagos hatását. Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban a vállalat azt az észrevételt tette, hogy a tisztességes összehasonlítás biztosítása nem az exportőr, hanem a vizsgálatot végző hatóság feladata. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint kiigazítást lehet végezni egyéb tényezőkben mutatkozó különbségek esetében, ha bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot, különös tekintettel arra, hogy a fogyasztók a hazai piacon tartósan más árat fizetnek az e tényezőkben mutatkozó eltérések miatt. Mivel az egyéb tényezők meglétének bizonyítása az exportőr feladata, az állítást elutasították, és az ideiglenes rendelet (20)-(23) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
1.4. Dömpingkülönbözet
(25)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)-(25) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
(26)
Az Iránra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 26,8 %.
2. Pakisztán
2.1. Rendes érték
(27)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)-(29) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
2.2. Exportár
(28)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
2.3. Összehasonlítás
(29)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (31)-(32) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
2.4. Dömpingkülönbözet
(30)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
(31)
Az egyetlen pakisztáni exportáló gyártóra, a Novatex Limited vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van.
(32)
Mivel az érintett terméknek nincsenek más gyártói Pakisztánban, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni.
3. Egyesült Arab Emírségek
3.1. Rendes érték
(33)
A módszer (20) és (21) preambulumbekezdésben kifejtett megváltoztatása következtében egyes terméktípusok tekintetében a (37) és (38) preambulumbekezdésben vizsgált kérdésre - azaz hogy az értékesítés rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek-e - kapott válaszok eredményei is megváltoztak. Tehát ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(34)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus esetében nem volt nyereséges értékesítés, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához.
(35)
Ha az exportáló gyártók által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerint kellett a rendes értéket kiszámítani.
(36)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártó hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.
3.2. Exportár
(37)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
3.3. Összehasonlítás
(38)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (40)-(41) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
3.4. Dömpingkülönbözet
(39)
A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.
(40)
Az Egyesült Arab Emírségek egyetlen exportáló gyártóra, a JBF RAK LLC vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van.
(41)
Mivel az Egyesült Arab Emírségekben az érintett terméknek nincs más gyártója, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni.
D. A KÁR
1. Uniós gyártás, uniós gazdasági ágazat és uniós felhasználás
(42)
Az uniós gyártásra, uniós gazdasági ágazatra és uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek nem érkeztek. Az ideiglenes rendelet (45)-(50) preambulumbekezdésének megállapításait ezért megerősítik.
2. Az érintett országokból érkező import
2.1. Az érintett import hatásainak halmozott figyelembevétele
(43)
Ismételten emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében úgy ítélték, hogy mivel a Pakisztán esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ideiglenes vizsgálat alapján dömpingeltnek ítélt behozatallal együtt.
(44)
Mivel a további vizsgálat rámutatott, hogy az Egyesült Arab Emírségek esetében megállapított dömpingkülönbözet szintén a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból származó dömpingelt behozatallal együtt. Következésképp a behozatalok összesített értékelésére nem került sor.
2.2. Az érintett import volumene
(45)
Az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalainak volumene viszonylag alacsony szintről indult 2006-ban, azonban a VI-ig fokozatosan emelkedett, a VI során elérve az 55 500 tonnát. Pontosabban az Iránból származó import több mint duplájára emelkedett 2006 és 2007 között, mielőtt 2008-ban több mint 100 százalékponttal, majd 2008 és a VI között ismételten közel 130 százalékponttal nőtt.
1. táblázat
2006
2007
2008
VI
Az Iránból származó dömpingelt import volumene (tonna)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Forrás: Eurostat.
2.3. Az érintett import piaci részesedése
(46)
Az Iránból származó import piaci részesedése 2006-ban 0,4 % volt, és a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összességében 1,5 százalékponttal nőtt. Pontosabban 2006 és 2007 között 0,5 százalékponttal emelkedett, további 0,5 százalékponttal 2007 és 2008 között, valamint 0,5 százalékponttal nőtt 2008 és a VI között. A VI során az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése 1,9 % volt.
2.4. Árak
i. Az árak alakulása
(47)
Az átlagos importár 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a legnagyobb árzuhanásra 2008 és a VI között került sor. Pontosabban az átlagár 2007-ben stabil maradt, 2008-ban 2 százalékponttal csökkent, mielőtt további 9 százalékponttal esett vissza a VI-ban.
2. táblázat
2006
2007
2008
VI
Az Iránból származó importár (EUR/tonna)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Forrás: Eurostat.
ii. Áralákínálás
(48)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az iráni exportőr észrevételt tett, miszerint kárkülönbözetét túl magasan állapították meg, mivel a kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának összegét helytelenül számították ki, és emiatt a súlyozott átlagos eladási egységárat túlságosan alacsonyan állapították meg. A kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának számszerűsítésére azonban nem érkezett alternatív javaslat. Valójában az ideiglenes számításban a kereskedelem szintjére vonatkozó összeg fix tonnánkénti összeg volt, amely az együttműködő importáló ügynök által felszámított jutalék, és az átlagos CIF árnak mintegy 1 %-át teszi ki. E kiigazításra nézve más információ nem áll rendelkezésre, ezért az állítást elutasították. Ugyanez a fél arra is hivatkozott, hogy a behozatalt követő költségekre számított 2 %-os arány túlságosan alacsonynak tűnik. E tekintetben meg kell ismételni, hogy e vizsgálatban nem működött együtt importőr, és nem volt lehetőség a behozatalt követő tényleges költségek ellenőrzésére. Így egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a korábbi eljárásokban használt rátát alkalmazták.
(49)
A fentieket tekintve véglegesen megerősítést nyert, hogy az Iránból származó és az Unióban értékesített dömpingelt termékeket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3,2 % alákínálással értékesítették.
3. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(50)
Néhány érintett fél azt állította, hogy károkozás nem is történt, mivel az állítólagosan rosszul megválasztott minta miatt nem lehetett az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoztatni az eredményeket. Állításuk szerint, mivel egy (a mintában nem szereplő) vállalat jelezte, hogy kapacitásának több mint 100 %-át kihasználja, ez egyértelműen jelzi a károkozás hiányát. Meg kell jegyezni, hogy a benyújtott információ a szóban forgó vállalat által egy harmadik ország tőzsdehatósághoz benyújtott dokumentációjának kivonata, és ezeket az információkat nem ellenőrizték. Ez az információ továbbá az eljárás során nyilvántartott információknak sem felel meg. Ezen túlmenően egyetlen uniós gyártó kapacitáskihasználása önmagában semmiképp sem változtathatja meg a mintában szereplő és a többi uniós gyártó számára megállapított, csaknem az összes többi kármutatót illető, kárra vonatkozó megállapításokat.
(51)
További észrevétel vagy lényeges megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (63)-(82) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
4. A károkozásra vonatkozó következtetések
(52)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)-(85) preambulumbekezdésének a kárra vonatkozó következtetéseit megerősítik.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt import hatása
(53)
2006 és a VI között az Iránból származó dömpingelt behozatal mennyiségének közel ötszörös, és az uniós piaci részesedésének ennek megfelelő, azaz 1,5 százalékpontos növekedése, valamint a megállapított (a VI alatt 3,2 %-os) alákínálás általában egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásával. Ebből levonható az a következetés, hogy az Iránból származó dömpingelt import hatással volt az uniós gazdasági ágazatot ért kárra.
(54)
Fontos hangsúlyozni, hogy egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes eljárás során megállapítást nyert, hogy a Pakisztánból, az Egyesült Arab Emírségekből és Iránból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(55)
Másrészről, a Koreából és Pakisztánból származó import jelentős volumenét és alacsony árait tekintve, az is megerősítést nyert, hogy a (94) és (96) preambulumbekezdésben említettek szerint bizonyos mértékig ezek a behozatalok is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
(56)
Ebben az eljárásban megállapították továbbá, hogy az Egyesült Arab Emírségekből származó jelentős mennyiségű (körülbelül 150 000 tonna) import szintén alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(57)
Ugyanakkor az iráni import piaci részesedése 2006-ban 1 % alatt volt, 2007-ben és a VI során pedig 55 000 tonnával csupán a 2 %-hoz közelített.
(58)
Azt is meg kell jegyezni, hogy az iráni gyártó esetében megállapított áralákínálás kisebb mértékű volt, mint az Egyesült Arab Emírségekből származó nem dömpingelt behozatal esetében.
2. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(59)
Következésképp, bár a fenti elemzés rámutatott, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal gyakorolt némi kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ez a hatás önmagában véve nem volt olyan mértékű, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése előírásainak értelmében jelentősnek minősüljön.
F. AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE
(60)
A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó importját nem dömpingelt árakon értékesítették. Következésképp a Pakisztán és az Egyesült Arab Emírségek vonatkozásában folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.
(61)
A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Iránból származó importját dömpingelt árakon értékesítették, és ezek a behozatalok bizonyos mértékig hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
(62)
Azonban az (59) preambulumbekezdésben jelzettek szerint megállapítást nyert, hogy az iráni behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatása nem volt olyan mértékű, hogy jelentősnek lehessen minősíteni.
(63)
A fentiekre tekintettel, és figyelembe véve, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal által jelentős károkozás nem történt, azt a következtetést vonták le, hogy az Iránnal szemben folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.
(64)
A 472/2010/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket fel kell szabadítani,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási értékű polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást megszüntetik.
2. cikk
A 472/2010/EU rendelet hatályát veszti. Az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási értékű polietilén-tereftalát behozatalára a 472/2010/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket felszabadítják.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 28-án.