ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. srpna 2011
o státní podpoře C 39/09 (ex N 385/09) - Lotyšsko - Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils
(oznámeno pod číslem K(2011) 6043)
(Pouze lotyšské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/784/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Elektronickým oznámením ze dne 26. června 2009 oznámilo Lotyšsko v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) opatření poskytující veřejné financování na výstavbu přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils.
(2)
Dopisem ze dne 15. prosince 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na část opatření rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(4)
Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran. Lotyšské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 16. března 2010, 7. dubna 2010, 12. dubna 2010 a 14. dubna 2010.
(5)
Komise si vyžádala doplňkové informace o opatření dopisy ze dne 21. září 2010, 22. prosince 2010 a 18. března 2011. Lotyšské orgány požadované informace poskytly v dopisech ze dne 8. října 2010, 20. ledna 2011, 22. března 2011 a 31. března 2011.
(6)
Mezi útvary Komise a lotyšskými orgány se mimoto uskutečnila řada schůzek. Před těmito schůzkami a po jejich konání zaslaly lotyšské orgány doplňkové informace.
2. POPIS
2.1 PROJEKT
(7)
Cílem projektu je modernizace přístavní infrastruktury. Projekt sestává z níže uvedených dílčích projektů, které mají být realizovány v období 2010-2014:
a)
výstavba terminálu pro suchý náklad;
b)
výstavba kotviště č. 35;
c)
výstavba kotviště č. 12;
d)
rekonstrukce severního vlnolamu;
e)
vybagrování přístavního doku;
f)
výstavba přístupových železničních tratí;
g)
přestavba mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu;
h)
zpevnění břehů kanálu.
2.2 OBLAST PŮSOBNOSTI TOHOTO ROZHODNUTÍ
(8)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 (3) se Komise domnívala, že není nutné rozhodnout, zda veřejné financování vlnolamu, zpevnění břehů kanálu a přestavby mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu zahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU na úrovni přístavního orgánu, jelikož by tato podpora byla slučitelná s vnitřním trhem.
(9)
Pokud jde o veřejné financování bagrovacích prací a přístupových železničních tratí, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a prohlásila tuto podporu na úrovni přístavního orgánu za slučitelnou s vnitřním trhem.
(10)
Co se týká veřejného financování nového terminálu a dvou kotvišť, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo podporu na úrovni přístavního orgánu. Komise dospěla k závěru, že podpora pro přístavní orgán je slučitelná s vnitřním trhem.
(11)
Terminál pro suchý hromadný náklad a dvě kotviště budou provozovat soukromé subjekty. Za tímto účelem uzavře přístavní orgán s poskytovateli přístavních služeb koncesní smlouvy na dobu 35 let. V souvislosti s uzavřením koncesních smluv nebude uspořádáno nabídkové řízení. Koncesní poplatky, jež budou hradit vybraní poskytovatelé přístavních služeb, byly stanoveny předem na základě ocenění provedeného nezávislým odborníkem.
(12)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 vyjádřila Komise pochybnosti ohledně toho, zda cena koncese nezahrnuje státní podporu. Na základě informací, které byly v této fázi k dispozici, nemohla Komise vyvodit závěr, zda lze veřejné financování na úrovni tří držitelů koncesí na přístavní infrastrukturu specifickou pro uživatele považovat za podporu.
(13)
Komise rovněž zjistila, že koneční uživatelé budou mít přístup k nově vybudované infrastruktuře za nediskriminačních podmínek.
(14)
Předmětem formálního vyšetřovacího řízení byla proto pouze možná podpora na úrovni koncesionářů.
2.3 KONCESNÍ SMLOUVY
2.3.1 TERMINÁL PRO SUCHÝ NÁKLAD
(15)
Přístavní orgán hodlá uzavřít koncesní smlouvu na provozování nově vybudovaného terminálu s […] (4). Tento hospodářský subjekt v současnosti provádí činnosti v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal společnosti […], na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […].
(16)
Podle lotyšských orgánů hodlá společnost […] svou činnost rozšířit a využívat celé pronajaté území pro vlastní operace, a plánuje proto smlouvu o podnájmu ukončit.
(17)
Přístavní orgán rozhodl o vybudování nového terminálu a následném udělení koncese […], aby […] mohla v přístavu působit i nadále.
2.3.2 KOTVIŠTĚ Č. 35 PRO KAPALNÝ NÁKLAD
(18)
Podle lotyšských orgánů souvisí obnova kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils s touto konkrétní lokalitou kvůli omezením týkajícím se potřebné hloubky pro vjezd plavidel přepravujících kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(19)
Celé přilehlé území je v současnosti pronajato […]. Záměrem lotyšských orgánů je uzavřít koncesní smlouvu na provozování nového kotviště se společností […], jelikož ta v přístavu manipuluje s kapalným nákladem, a tudíž již vlastní zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, včetně hasicího zařízení.
2.3.3 KOTVIŠTĚ Č. 12 PRO BĚŽNÝ NÁKLAD A HROMADNÝ NÁKLAD
(20)
Jedním z uživatelů kotviště bude dceřiná společnost podniku […], která zamýšlí zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů, a to na základě dlouhodobé nájemní smlouvy s přístavním orgánem. Stavební moduly budou na vývozní trh přepravovány plavidly typu ro-ro.
(21)
Přeprava modulů z výrobního závodu ke kotvišti se bude uskutečňovat po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsaná trojstranná smlouva.
(22)
Podle lotyšských orgánů jsou […] a […] jedinými potenciálními provozovateli kotviště č. 12. Přístavní orgán původně zamýšlel koncesi udělit […].
2.4 DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ, POKUD JDE O POVAHU OPATŘENÍ JAKOŽTO PODPORY NA ÚROVNI KONCESIONÁŘŮ
2.4.1 EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(23)
V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise předběžný názor, že nebyla zcela splněna kritéria potřebná pro vyvození závěru, že při stanovení koncesních poplatků, jež mají být účtovány budoucím koncesionářům, přístavní orgán jednal jako soukromý investor.
(24)
Komise vyslovila pochybnosti, pokud jde o metodu použitou ke stanovení samotného koncesního poplatku, jakož i nezávislost odborného ocenění.
2.4.1.1 Metody použité přístavním orgánem ke stanovení koncesních poplatků
(25)
Nezávislý odborník, který ocenil koncesní poplatky, použil dvě různé metody, a to metodu založenou na porovnání s referenčními údaji a metodu založenou na příjmech. Co se týká kotviště pro kapalný náklad, odborník použil pouze příjmy.
(26)
Pokud jde o porovnání s referenčními údaji, Komise zjistila, že tato metoda byla založena především na existujících smlouvách v témže přístavu. Komise proto měla pochybnosti ohledně její spolehlivosti. Komise podotkla, že toto porovnání s referenčními údaji nemohlo být průkazné, jelikož nebyl k dispozici žádný důkaz, že na základě smluv použitých jako srovnávací měřítko je placen tržní koncesionářský poplatek. Komise mimoto uvedla, že v případě terminálu pro suchý náklad i kotviště č. 12 pro běžný a hromadný náklad byla analýza provedena na základě tří stejných koncesních smluv, navzdory skutečnosti, že tyto terminály se zjevně svým charakterem značně liší.
(27)
Co se týká přístupu založeného na příjmech, který byl použit při oceňování, Komise poznamenala, že v případě terminálu pro suchý hromadný náklad a kotviště č. 12 patrně nejsou zohledněny celé investiční náklady.
2.4.1.2 Nezávislost odborného ocenění
(28)
Komise uvedla, že rozhodnutí, které přijal přístavní orgán již v březnu 2006, prokazuje závazek přístavu udělit po dokončení stavebních prací koncesi na provozování kotviště č. 35 společnosti […]. V tomto rozhodnutí je podrobně popsána metoda výpočtu koncesního poplatku, která je založena na stejných zásadách jako nezávislé ocenění. Komise proto měla pochybnosti ohledně nezávislosti ocenění jako takového.
2.4.1.3 Závěr
(29)
Komise se domnívala, že veřejné financování výstavby terminálu a dvou kotvišť poskytuje (jak se zdá) selektivní hospodářskou výhodu provozovatelům dotyčné infrastruktury, a představuje tudíž podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.4.2 SLUČITELNOST PODPORY
(30)
Komise zastávala předběžný názor, že jakákoli podpora poskytnutá koncesionářům představuje provozní podporu, jelikož je osvobozuje od nákladů, jež by jinak museli nést. Podle judikatury Soudního dvora je takováto provozní podpora v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem (5).
3. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
3.1.1 KONCESIONÁŘI
(31)
Lotyšské orgány trvaly na tom, že tři provozovatele vybral přístavní orgán na základě objektivních kritérií a že tento výběr představoval s ohledem na provozovatele nově vybudované infrastruktury nejschůdnější alternativu.
3.1.1.1 Terminál pro suchý náklad
(32)
Přístavní orgán hodlá udělit koncesi na provozování terminálu pro suchý náklad společnosti […], která se zabývá především překládkou dřeva. Lotyšské orgány objasnily, že přítomnost […] v přístavu je nezbytná vzhledem k obzvláštnímu významu vývozu dřeva v této oblasti.
(33)
Jak bylo objasněno výše, společnost […] v současnosti poskytuje služby v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal […], a to na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […]. Vzhledem k tomu, že […] zamýšlí svou činnost rozšířit a využívat celý pronajatý prostor, přijal přístavní orgán v říjnu 2005 usnesení o výstavbě nového terminálu a následném udělení koncese na jeho provoz […] (viz příloha I).
(34)
Lotyšské orgány uvedly, že rozhodnutí o uzavření koncesní smlouvy s tímto konkrétním provozovatelem je založeno na objektivních, čistě obchodních důvodech. V tomto smyslu lotyšské orgány zdůraznily, že […] představuje s ohledem na provoz terminálu nejschůdnější řešení, jelikož tato společnost již vlastní zařízení potřebné pro manipulaci se suchým nákladem. Žádný jiný potenciální koncesionář mimoto neprojevil o provoz terminálu pro suchý náklad zájem. Lotyšské orgány zdůraznily, že je v zájmu přístavního orgánu zahájit jednání se všemi potenciálními stranami, které projeví zájem, zejména vzhledem k tomu, že značná část plochy v přístavu je dosud nevyužita.
(35)
Společnost […] již v přístavu překládá více než […] tisíc m3 ročně, a tudíž již vytvořila důležitou obchodní síť. Přístavní orgán se domnívá, že společnost bude schopna zachovat tento obrat nákladu i v budoucnu, a poskytne tak požadované záruky, pokud jde o zpětné získání investic uskutečněných přístavním orgánem.
3.1.1.2 Kotviště č. 35
(36)
Kotviště nahradí molo č. 1 pro překládku nebezpečného kapalného nákladu. Molo je v současnosti zastaralé, a proto jej nelze použít k manipulaci s nákladem. Jak bylo objasněno výše, obnovení kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils souvisí s touto konkrétní lokalitou vzhledem k bezpečnostním požadavkům a omezením týkajícím se potřebné hloubky pro plavidla přepravující kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(37)
Lotyšské orgány uvedly, že udělení koncese na provoz kotviště č. 35 jiné společnosti není v praxi možné právě kvůli umístění dotyčné infrastruktury v přístavu. V současnosti je celé přilehlé území přístavu pronajato […] (viz příloha II).
(38)
Mimoto se odkazovalo na podobnost s […], jelikož společnost […] již v přístavu Ventspils s kapalným nákladem manipuluje a provozovatel již vlastní veškeré zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, jež je pro provoz kotviště nezbytné.
3.1.1.3 Kotviště č. 12
(39)
Cílem projektu je zvýšit kapacitu pro manipulaci s běžným nákladem. Lotyšské orgány objasnily, že rozhodnutí o výstavbě kotviště souvisí s dlouhodobou smlouvou o nájmu pozemku, kterou přístavní orgán uzavřel s dceřinou společností podniku […]. Dceřiná společnost podniku […] hodlá zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů. Stavební moduly mohou být na vývozní trhy přepravovány pouze plavidly typu ro-ro.
(40)
Lotyšské orgány však zdůraznily, že před uzavřením nájemní smlouvy se společností […] se přístavní orgán zúčastnil různých nabídkových řízení, která uspořádali přepravci a potencionální koncesionáři kotviště č. 12, například […], avšak bezúspěšně.
(41)
Podle lotyšských orgánů lze přepravu modulů z výrobního závodu ke kotvišti uskutečnit pouze po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsána trojstranná smlouva.
(42)
Lotyšské orgány dále uvedly, že existují pouze dva potenciální provozovatelé kotviště, tj. […] a […]. V připomínkách podaných v rámci formálního vyšetřovacího řízení lotyšské orgány objasnily, že koncesní smlouva na provoz kotviště bude uzavřena s […].
(43)
Vzhledem ke skutečnosti, že jediným způsobem přepravy stavebních modulů z výrobního závodu ke kotvišti č. 12 je přeprava přes území pronajaté […] (viz příloha III), považuje přístavní orgán […] za nejreálnější alternativu.
(44)
Lotyšské orgány mimoto zdůraznily, že povrchová plocha v oblasti přístavu, která sousedí s kotvištěm, neumožňuje skladování nákladu. Je proto nezbytné zajistit spolehlivé spojení s ostatními oblastmi přístavu, v nichž skladování možné je.
(45)
Uvádělo se rovněž, že kotviště bude vzhledem k umístění i jeho technickým parametrům sloužit přepravcům nacházejícím se v oblasti o rozloze 12 ha, a to bez ohledu na druh přepravovaného zboží.
3.1.2 OCENĚNÍ ODBORNÍKA
(46)
Pro každou koncesní smlouvu týkající se infrastruktury specifické pro uživatele byla provedena samostatná ocenění. Lotyšské orgány uvedly, že tato ocenění byla provedena v souladu s lotyšskými a mezinárodními normami oceňování.
(47)
Pokud jde o použitou metodu, lotyšské orgány zdůrazňují, že vzhledem k umístění a charakteristickým rysům přístavů Riga a Liepaja je porovnání s referenčními údaji (tzv. srovnávací přístup) zcela spolehlivé. Koncesní poplatky placené poskytovateli služeb, kteří působí v těchto přístavech, poskytly samotné přístavní orgány, a proto by měly být považovány za důvěryhodné.
(48)
Podle lotyšských orgánů by přezkoumaná ocenění založená na analýze peněžních toků měla rovněž rozptýlit pochybnosti Komise, pokud jde o jejich nezávislost.
(49)
V následujícím textu Komise popíše metodu, kterou odborník použil ke stanovení koncesních poplatků.
3.1.2.1 Terminál pro suchý náklad
(50)
Posouzení je založeno na těchto dvou metodách:
(51)
Porovnání je provedeno s ohledem na tři smlouvy, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku použil odborník opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky terminálů a přístup k veřejným službám.
(52)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Odhadce stanovil koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(53)
Přístup založený na příjmech je použit k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na nákladový prostor, bagrování a přístupové železniční tratě), a poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(54)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z používání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(55)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Finanční ukazatele odůvodňují koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně. Pokud průměrný obrat nákladu překročí […] tun ročně, může být koncesní poplatek minimální.
(56)
Vzhledem k tomu, že odhadovaný průměrný obrat nákladu činí […] tun ročně, dospěl nezávislý odhadce k závěru, že je odůvodněný roční koncesní poplatek v rozmezí od […] EUR do […] EUR za m2 ročně.
(57)
S přihlédnutím k oběma výše popsaným metodám stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(58)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(59)
Ocenění ze strany nezávislého odhadce proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku vypočítaného výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.2.2 Kotviště č. 35
(60)
Přístup založený na příjmech poskytuje finanční výhledy na období 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí stejné diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(61)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(62)
Na základě různých úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR do […] EUR za rok odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr příjmů a nákladů. Finanční ukazatele odůvodňují roční koncesní poplatek přesahující […] EUR za rok v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a vyšší než […] EUR ročně u očekávaného obratu ve výši […] tun ročně. V případě vyššího obratu nákladu může být koncesní poplatek minimální.
(63)
Vzhledem k 30leté době odepisování námořních kotvišť stanovil nezávislý odhadce hodnotu koncesního poplatku ve výši […] EUR ročně, tj. 1/30 (investičních nákladů kotviště bez bagrovacích prací.
(64)
V následující tabulce jsou uvedeny finanční výsledky projektu při obratu nákladu ve výši […] tun ročně s přihlédnutím ke koncesnímu poplatku ve výši […] EUR ročně. Ve výpočtu byly zohledněny celkové investiční náklady, včetně bagrovacích prací.
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(65)
Odhadce tudíž stanovil koncesní poplatek ve výši […] EUR ročně (místo původně předpokládaných […] EUR ročně).
3.1.2.3 Kotviště č. 12
(66)
Ocenění vychází ze dvou metod, tj. přístupu založeného na srovnatelných transakcích a přístupu založeného na příjmech.
(67)
Koncesní smlouva je za prvé porovnána se třemi smlouvami, které se pokládají za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. S přihlédnutím k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto tří smluv, použil odhadce za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky infrastruktury a přístup k veřejným službám.
(68)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Koncesní poplatek byl stanoven na […] EUR za m2 ročně.
(69)
Přístup založený na příjmech, použitý k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě), poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(70)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady, včetně veřejného financování.
(71)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Nezávislý odhadce dospěl k závěru, že finanční ukazatele odůvodňují (čistá současná hodnota je kladná) koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně u očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně.
(72)
Vzhledem k odhadovanému objemu ve výši […] tun ročně dospěl odhadce k závěru, že je odůvodněný koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně.
(73)
S přihlédnutím k výsledkům obou výše popsaných metod stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(74)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(75)
Ocenění nezávislých odhadců proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku, který byl stanoven výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.3. KONCESNÍ POPLATEK
(76)
Na základě ocenění, která provedl nezávislý odhadce, se lotyšské orgány rozhodly stanovit koncesní poplatky takto:
Koncesionář
Infrastruktura
Nezávislé ocenění
(částka za rok)
Koncesní poplatek
(částka za rok)
(…)
Terminál pro suchý náklad
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 35
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 12
[…] EUR
[…] EUR
4. POSOUZENÍ
4.1 EXISTENCE PODPORY
(77)
V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(78)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Aby bylo možno stanovit, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny výše uvedené podmínky. Konkrétně, finanční podpora:
a)
je poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;
b)
zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby;
c)
narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž;
d)
ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
4.1.1 HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA
(79)
Podle judikatury (6) Soudního dvora výhoda pro koncesionáře neexistuje, pokud by soukromý investor v podobné situaci stanovil koncesní poplatek ve stejné výši.
(80)
Na počátku Komise podotýká, že v tomto případě byly koncesní poplatky stanoveny předem pomocí samostatných ocenění, která provedl externí odborník. Lotyšské orgány poskytly důkazy o tom, že odborník měl odpovídající vzdělání a zkušenosti.
(81)
Jak bylo popsáno výše, nezávislý odhadce porovnal vypočítané koncesní poplatky s koncesními poplatky stanovenými v případě tří smluv, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Vzhledem k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto smluv, použil nezávislý odborník za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty.
(82)
Komise však nemůže na základě dostupných informací zjistit, zda byly smlouvy pokládané za srovnávací měřítko uzavřeny na základě nabídkového řízení, ani nejsou v současnosti k dispozici údaje o tom, zda lze koncesní poplatky hrazené podle těchto smluv považovat za tržní cenu.
(83)
Na základě výše uvedených skutečností Komise uvádí, že porovnání není dostatečně spolehlivé, a nemůže proto postačovat k vyloučení hospodářské výhody poskytnuté koncesionářům.
(84)
Podle druhé metody, kterou použil nezávislý odhadce, zajistí koncesní poplatky a ostatní příjmy přístavního orgánu během 25 let uhrazení investičních nákladů infrastruktury a určitou míru návratnosti. Přístavní orgán se rozhodl stanovit koncesní poplatek u terminálu pro suchý náklad (ve výši […] EUR za m2 ročně místo […] EUR za m2 ročně) a kotviště č. 35 (ve výši […] EUR místo […] EUR ročně) ve výši podstatně překračující hodnotu, kterou doporučil odborník. Skutečná návratnost, kterou přístavní orgán očekává, je proto podstatně vyšší než hodnota vypočítaná odborníkem.
(85)
Komise proto vyvozuje závěr, že koncesní poplatek a ostatní příjmy přístavnímu orgánu umožní uhradit veškeré investiční náklady infrastruktury, včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě, a dosáhnout návratnosti, která je v souladu s návratností požadovanou soukromým investorem.
(86)
Komise mimoto uvádí, že v tomto případě nejsou k dispozici údaje o tom, že by přístavní orgán stanovil koncesní poplatky na úrovni, která nezajistí co nejvyšší příjmy.
(87)
Zahrnutí ustanovení o přezkumu navíc umožňuje koncesní poplatek pravidelně revidovat.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že v daném případě lze vyvodit závěr, že koncesní poplatek stanovený výše popsaným způsobem neposkytuje držitelům koncese na infrastrukturu specifickou pro uživatele nepatřičnou výhodu.
(89)
Tímto rozhodnutím není v žádném případě dotčena případná další analýza Komise, pokud jde o pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek či jiné obecné zásady SFEU.
4.1.2 ZÁVĚR
(90)
Komise se domnívá, že veřejné financování infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils neposkytuje hospodářskou výhodu na úrovni koncesionářů, a opatření proto nezajišťuje vybraným poskytovatelům služeb příznivější soutěžní postavení ve srovnání s podniky, které s nimi soutěží.
(91)
Aby se opatření považovalo za státní podporu (7), musí být podle ustálené judikatury splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1. Jelikož opatření, které hodlají zavést lotyšské orgány, neposkytuje budoucím koncesionářům hospodářskou výhodu, podmínky potřebné k tomu, aby se považovalo za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, kumulativně nesplňuje.
5. ZÁVĚR
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že veřejné financování výstavby infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils nezahrnuje státní podporu na úrovni koncesionářů.
(93)
Toto rozhodnutí se týká pouze aspektů státní podpory a není jím dotčeno použití jiných ustanovení SFEU, zejména co se týká koncesí na služby,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Lotyšsko zamýšlí poskytnout přístavnímu orgánu v přístavu Ventspils na výstavbu terminálu pro suchý hromadný náklad, kotviště č. 12 a kotviště č. 35, nezahrnuje na úrovni koncesionářů státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1.
Provedení tohoto opatření je proto povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 25. srpna 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. augusztus 25.)
a Lettország által a ventspilsi kikötő kikötői infrastruktúrájára nyújtott C 39/09. (korábbi N 385/09.) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 6043. számú dokumentummal történt)
(Csak a lett nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/784/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az érdekelt feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
(1)
Lettország 2009. június 26-án kelt elektronikus levelében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a ventspilsi kikötő kikötői infrastruktúrájának állami finanszírozására irányuló intézkedést jelentett be.
(2)
A Bizottság 2009. december 15-én kelt levelében tájékoztatta Lettországot az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésében szereplő hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről, tekintettel az intézkedés bizonyos részeire.
(3)
A Bizottságnak az eljárás megkezdéséről szóló határozata (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket.
(4)
A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel. A lett hatóságok 2010. március 16-án, 2010. április 7-én, 2010. április 12-én és 2010. április 14-én kelt leveleikben ismertették az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiket.
(5)
A Bizottság 2010. szeptember 21-én, 2010. december 22-én és 2011. március 18-án kelt levelében további tájékoztatást kért az intézkedéssel kapcsolatban. A lett hatóságok 2010. október 8-án, 2011. január 20-án, 2011. március 22-én és 2011. március 31-én kelt leveleikben rendelkezésre bocsátották a kért információt.
(6)
A Bizottság szolgálatai és a lett hatóságok számos megbeszélést is lefolytattak. E megbeszélések előtt és után a lett hatóságok további adatokat szolgáltattak.
2. A HELYZET ISMERTETÉSE
2.1. A PROJEKT
(7)
A projekt célja a kikötői infrastruktúra korszerűsítése. A projekt keretében az alábbi alprojektek megvalósítását tervezik a 2010-2014 közötti időszakban:
a)
egy szárazáru rakodására szolgáló terminál megépítése;
b)
a 35. sz. horgonyzóhely megépítése;
c)
a 12. sz. horgonyzóhely megépítése;
d)
az északi hullámtörő gát újjáépítése;
e)
a kikötő medrének kotrása;
f)
becsatlakozó vasútvonalak megépítése;
g)
a kikötői hatóság hajói által használt mólók felújítása;
h)
a csatorna falának megerősítése.
2.2. E HATÁROZAT HATÁLYA
(8)
A Bizottság 2009. december 15-i határozatában (3) úgy vélte, hogy nem szükséges annak megállapítása, hogy a hullámtörő gát újjáépítésének, a csatornafal megerősítésének és a kikötői hatóság hajói által használt mólók felújításának állami finanszírozása a kikötői hatóság szintjén magában foglal-e az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást, mivel az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal.
(9)
A kikötőmeder kotrásának és a becsatlakozó vasútvonalak megépítésének állami finanszírozásával kapcsolatban a Bizottság úgy vélte, hogy azok az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást foglalnak magukban, valamint a kikötői hatóság szintjén a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította.
(10)
Az új terminál és a két új horgonyzóhely megépítésének állami finanszírozásával kapcsolatban a Bizottság úgy vélte, hogy azok a kikötői hatóság szintjén állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kikötői hatóságnak nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal.
(11)
A száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminált és a két horgonyzóhelyet magánfelek fogják üzemeltetni. E célból a kikötői hatóság 35 éves koncessziós szerződéseket köt kikötői szolgáltatókkal. A koncessziós szerződés odaítélése tárgyában nem kerül sor pályázati eljárásra. A kiválasztott kikötői szolgáltatók által fizetendő koncessziós díjakat független szakértő értékelése alapján előzetesen állapították meg.
(12)
A Bizottság 2009. december 15-i határozatában kétségeinek adott hangot a tekintetben, hogy a koncessziós díjak nem minősülnek-e állami támogatásnak. Az adott időszakban rendelkezésre állt adatok alapján a Bizottság nem tudta megállapítani az állami támogatás jellegét a felhasználókra szabott kikötői infrastruktúra három koncesszióbirtokosának szintjén.
(13)
A Bizottság megállapította azt is, hogy a végfelhasználók megkülönböztetésmentes feltételek szerint használhatják majd az újonnan épített infrastruktúrát.
(14)
Következésképpen a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát kizárólag a koncesszió birtokosainak szintjén megjelenő esetleges állami támogatás képezte.
2.3. KONCESSZIÓS SZERZŐDÉSEK
2.3.1. A SZÁRAZ ÖMLESZTETT ÁRU RAKODÁSÁRA SZOLGÁLÓ TERMINÁL
(15)
A kikötői hatóság szándékai szerint az újonnan épült terminál üzemeltetésének koncessziós szerződését […] kapja (4). Jelenleg az üzemeltető […]-val/-vel kötött al-haszonbérleti szerződés alapján a kikötői hatóság által […]-nak/-nek bérbe adott területen árukezeléssel kapcsolatos szolgáltatásokat végez.
(16)
A lett hatóságok szerint […] bővíteni kívánja tevékenységét és saját céljaira kívánja használni a bérelt terület egészét, így az al-haszonbérleti szerződés megszüntetését tervezi.
(17)
A kikötői hatóság így új terminál megépítése mellett döntött; ezt követően a koncessziót […] kapja, így […] tovább működhet a kikötő területén.
2.3.2. A 35. SZ. HORGONYZÓHELY FOLYÉKONY RAKOMÁNY RÉSZÉRE
(18)
A lett hatóságok szerint a ventspilsi kikötő folyékony rakomány kezelésére alkalmas kapacitásának visszaállítása a megfelelő űrtartalmú, folyékony rakományt szállító hajók fogadásához szükséges mélységkorlátok miatt kapcsolódik ehhez a bizonyos helyszínhez.
(19)
A teljes környező területet […] bérli. A lett hatóságok szándékai szerint az új horgonyzóhely üzemeltetésének koncessziós szerződését […] kapja, mivel már korábban is kezelt folyékony rakományt a kikötőben és rendelkezik a folyékony rakománytípusok átrakodásához szükséges felszereléssel, többek között tűzoltó felszereléssel is.
2.3.3. A 12. SZ. HORGONYZÓHELY ÁLTALÁNOS ÉS ÖMLESZTETT RAKOMÁNY RÉSZÉRE
(20)
A horgonyzóhely egyik felhasználója […] egyik leányvállalata lesz, amely a kikötői hatósággal megkötött hosszú távú földterület-bérleti szerződés alapján a kikötő területén épületelemgyárat kíván létesíteni. Az épületelemeket ro-ro hajókon szállítják majd az exportpiacokra.
(21)
A gyár és a horgonyzóhely között az elemeket vasúton vagy közúton szállítják a […] által üzemeltetett 2. sz. általános terminál területének érintésével. Ennek megvalósítására […], […], valamint a kikötői hatóság a horgonyzóhely megépítését követően háromoldalú megállapodást ír alá.
(22)
A lett hatóságok szerint csupán […] és […] minősülnek a 12. sz. horgonyzóhely lehetséges üzemeltetőinek. A kikötői hatóság a koncessziót korábban […]-nak/-nek kívánta nyújtani.
2.4. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK A KONCESSZIÓ BIRTOKOSAINAK SZINTJÉN AZ INTÉZKEDÉS TÁMOGATÁSJELLEGÉVEL KAPCSOLATBAN
2.4.1. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(23)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a fizetendő koncessziós díjak megállapítása során a későbbi koncesszióbirtokosok magánbefektetőként való eljárásának megállapításához szükséges kritériumokat nem tartották be.
(24)
A Bizottság kételyét fejezte ki mind a koncessziós díj megállapítása során használt módszerekkel, mind a szakértői értékelés függetlenségével kapcsolatban.
2.4.1.1. A kikötői hatóság által a koncessziós díjak megállapítása során használt módszerek
(25)
A koncessziós díjakat értékelő független szakértő két különböző - teljesítményértékelésen, valamint hozamszámításon alapuló - módszert alkalmazott. A folyékony rakomány kezelésére alkalmas horgonyzóhely tekintetében a szakértő csak a hozamszámításon alapuló módszert alkalmazta.
(26)
A Bizottság a teljesítményértékelés tekintetében megjegyezte, hogy annak alapjául főként a kikötőben már folyamatban lévő szerződések szolgáltak. A Bizottság ennek alapján kételyeit fejezte ki annak megbízhatóságával kapcsolatban. A Bizottság azt az észrevételt tette, hogy a teljesítményértékelő módszer nem lehet eredményes, amennyiben nincs arra mutató jel, hogy a hivatkozásként szolgáló szerződésekben a koncessziós díj piacközpontú lenne. A Bizottság továbbá azt is megállapította, hogy az elemzést mind a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminálra, mind a 12. sz. horgonyzóhely általános és ömlesztett áru rakodására szolgáló termináljára ugyanazon három koncessziós szerződés alapján végezték el annak ellenére, hogy a terminálok lényegesen különböznek egymástól.
(27)
A Bizottság az értékelés során alkalmazott, hozamszámításon alapuló módszer tekintetében megjegyezte, hogy az nem tükrözi teljes egészében a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál és a 12. sz. horgonyzóhely beruházási költségeit.
2.4.1.2. A szakértői értékelés független jellege
(28)
A Bizottság megállapította, hogy már a kikötő igazgatótanácsának 2006 márciusában meghozott egyik döntésében is észrevehető, hogy a kikötő az építkezési munkálatok befejeztével a 35. sz. horgonyzóhely üzemeltetésének koncesszióját […] félnek kívánja odaítélni. A független értékelés elveivel azonos alapokon nyugvó, a koncessziós díjak kiszámítására alkalmazott módszertant az értékelésben részletesen meghatározták. Következésképpen a Bizottság kétségét fejezte ki az értékelés függetlenségével kapcsolatban.
2.4.1.3. Következtetés
(29)
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a terminál és a két horgonyzóhely megépítésének állami finanszírozása szelektív gazdasági előnyt biztosított a kérdéses infrastruktúra üzemeltetőinek, és ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
2.4.2. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(30)
A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a koncessziók birtokosainak juttatott támogatás működési támogatásnak minősül, amelynek révén azok olyan költségek alól mentesülnek, amelyeket egyébként ők viselnének. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen működési támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. (5)
3. LETTORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
3.1.1. A KONCESSZIÓ BIRTOKOSA
(31)
A lett hatóságok azt állítják, hogy a kikötői hatóság objektív módon választotta ki a három üzemeltetőt, akik egyben az újonnan megépült infrastruktúra üzemeltetésének legéletképesebb alternatíváját kínálják.
3.1.1.1. Szárazáru rakodására szolgáló terminál
(32)
A kikötői hatóság a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál üzemeltetésének koncesszióját a főként fa átrakodásával foglalkozó […]-nak/-nek kívánja nyújtani. A lett hatóságok kifejtik, hogy […] jelenléte a kikötőben alapvető jelentőségű a régió különösen jelentős faexportja miatt.
(33)
A korábban kifejtettek szerint […] a […]-val/-vel megkötött al-haszonbérleti szerződés alapján a kikötői hatóság által […]-nak/-nek bérbe adott területen jelenleg árukezeléssel kapcsolatos szolgáltatásokat végez. Tekintettel arra, hogy […] ki kívánja bővíteni tevékenységét és a bérelt területet teljes egészében használni kívánja, a kikötő igazgatótanácsa 2005 októberében új terminál megépítéséről döntött, valamint arról, hogy azt követően annak üzemeltetési koncesszióját […]-nak/-nek adja át (lásd az I. mellékletet).
(34)
A lett hatóságok azt állítják, hogy a koncessziós szerződést a kérdéses üzemeltetőnek odaítélő döntés kizárólag objektív kereskedelmi alapokon nyugszik. Ezzel kapcsolatban a lett hatóságok hangsúlyozzák, hogy […] képviseli a terminál üzemeltetésének leginkább kivitelezhető megoldását, mivel már rendelkezik a szárazáru rakodásához szükséges eszközökkel. Továbbá egyetlen más potenciális ajánlattevő sem mutatott érdeklődést a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál üzemeltetésével kapcsolatban. A lett hatóságok hangsúlyozzák, hogy a kikötői hatóságnak is érdekében áll tárgyalások kezdeményezése valamennyi esetleges érdekelt féllel, különösen mivel a kikötő területének jelentős hányada továbbra is kihasználatlan.
(35)
[…] évente már több mint […] ezer köbméter árut rakodott át a kikötő területén, és ezzel stabil üzleti hálózatot alapozott meg. A kikötői hatóság szerint a vállalat képes lesz a jövőben is a jelenlegi szinten tartani áruforgalmát, biztosítva ezzel a kikötői hatóság beruházásainak megtérülésével kapcsolatos garanciákat.
3.1.1.2. A 35. sz. horgonyzóhely
(36)
A horgonyzóhely az 1. sz. mólót váltja fel a folyékony veszélyes áruk átrakodásának helyszíneként. A móló jelenleg elavult állapotban van, ebből következően nem használható rakodásra. A korábban kifejtettek szerint a ventspilsi kikötő folyékony rakomány kezelésére alkalmas kapacitásának visszaállítása a biztonsági követelmények és a megfelelő űrtartalmú, folyékony rakományt szállító hajók fogadásához szükséges mélységkorlátok miatt kapcsolódik ehhez a bizonyos helyszínhez.
(37)
A lett hatóságok szerint a 35. sz. horgonyzóhely üzemeltetésének koncesszióját a szóban forgó infrastruktúra kikötőben elfoglalt helyének jellegzetessége miatt gyakorlatilag nem lehetséges más vállalatnak adni. Jelenleg a környező kikötői területet teljes egészében […] bérli (lásd a II. mellékletet).
(38)
Továbbá érvelésük szerint mivel […]-hoz/-hez/-höz hasonlóan […] is kezelt már korábban folyékony rakományt a ventspilsi kikötőben, az üzemeltető már rendelkezik a folyékony áruk átrakodásához szükséges minden eszközzel, ami nélkülözhetetlen a horgonyzóhely üzemeltetéséhez.
3.1.1.3. A 12. sz. horgonyzóhely
(39)
A projekt célja a horgonyzóhely általános rakományáteresztő képességének növelése. A lett hatóságok kifejtik, hogy a horgonyzóhely megépítését a kikötői hatóság és a […] leányvállalata között megkötött hosszú távú földterület-bérleti szerződéssel összefüggésben döntötték el. […] leányvállalata a kikötő területén épületelemgyárat kíván létesíteni. Az épületelemeket kizárólag ro-ro hajókon lehet az exportpiacokra szállítani.
(40)
A lett hatóságok ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy a […]-val/-vel történt szerződéskötés előtt a kikötői hatóság részt vett különböző, a 12. sz. horgonyzóhelyben érdekelt szállítmányozók és potenciális ajánlattevők (mint például […]) által szervezett pályázatokon, azonban azok számára eredménytelenül zárultak.
(41)
A lett hatóságok szerint a gyár és a horgonyzóhely között az elemek csak vasúton vagy közúton szállíthatók a […] által üzemeltetett 2. sz. általános terminál területe érintésével. Ennek megvalósítására […], […], valamint a kikötői hatóság a horgonyzóhely megépítését követően háromoldalú megállapodást ír alá.
(42)
Ezenkívül a lett hatóságok szerint a horgonyzóhely üzemeltetésére csupán két potenciális ajánlattevő jelentkezett: […] és […]. A hivatalos vizsgálati eljárás keretében tett észrevételek alapján a lett hatóságok kifejtették, hogy a horgonyzóhely üzemeltetésének koncessziós szerződését […] kapja meg.
(43)
Tekintettel arra, hogy az épületmodulok szállítása a gyár és a 12. sz. horgonyzóhely között kizárólag a […] által bérelt területen keresztül lehetséges (lásd a III. mellékletet), a kikötői hatóság szerint a legésszerűbb alternatívát […] kiválasztása jelenti.
(44)
A lett hatóságok azt is hangsúlyozzák, hogy a horgonyzóhellyel szomszédos kikötői terület felszíne nem alkalmas rakomány tárolására. Ennek alapján elengedhetetlen a rakomány tárolására alkalmas területekkel való megbízható kapcsolat biztosítása.
(45)
Azt állítják továbbá, hogy elhelyezkedéséből és műszaki jellemzőiből adódóan a horgonyzóhely több, egy összesen legfeljebb 12 hektár nagyságú területen működő szállítmányozót is ki fog szolgálni, a kezelt rakomány fajtájától függetlenül.
3.1.2. SZAKÉRTŐI ÉRTÉKELÉS
(46)
Külön értékelés készült a felhasználóra szabott infrastruktúráról szóló koncessziós szerződések mindegyikére. A lett hatóságok azt állítják, hogy az értékeléseket a lett és a nemzetközi értékelési standardokkal összhangban készítették el.
(47)
Az alkalmazott módszertannal kapcsolatban a lett hatóságok hangsúlyozzák, hogy a rigai és a liepajai kikötők helyszínét és jellegzetességeit tekintve a teljesítményértékelési eljárás (az úgynevezett összehasonlító megközelítés) teljes mértékben megbízható. Az említett kikötőkben működő szolgáltatók által fizetett koncessziós díjakat maguk a kikötői hatóságok bocsátották rendelkezésre, és így megbízhatónak tekinthetők.
(48)
A lett hatóságok szerint a pénzforgalmi elemzésen alapuló felülvizsgált értékelések eloszlatják a Bizottság kételyeit az értékelések függetlenségével kapcsolatban.
(49)
A továbbiakban a Bizottság válaszul részletezi a szakértő által a koncessziós díjak megállapítására használt módszertant.
3.1.2.1. Szárazáru rakodására szolgáló terminál
(50)
Az értékelés az alábbi két módszeren alapul:
(51)
A teljesítményértékelő eljárást három, a ventspilsi kikötőben hasonlónak tekinthető szerződés tekintetében végezték el. A szakértő a megfelelő koncessziós díj megállapítása érdekében korrekciós hányadosokat alkalmazott. A következő tényeket vették figyelembe: a szerződés megkötésének időpontja és feltételei, a helyszín, a horgonyzóhelyek leírása, a bérleti terület, a terminálok műszaki állapota, valamint a közüzemi szolgáltatásokhoz való hozzáférés.
(52)
A kiszámított koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR. Az értékelő a koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapította meg.
(53)
A hozamszámításon alapuló eljárás során megvizsgálták, hogy a jövőbeni bevétel jelenértéken fedezi-e a beruházás teljes költségét (ideértve a rakodási területet, a mederkotrást, valamint a vasút-csatlakoztatás költségeit), és 25 éves időtartamra ír elő pénzügyi előrejelzéseket. A becsült bevétel és költségek korrekciója a befektetés kockázati szintjét tükröző 7,5 %-os leszámítolási kamatlábbal történt.
(54)
A független értékelés figyelembe veszi a kikötői illetékekből és díjakból, valamint a kikötői földterület és infrastruktúra használatából keletkező bevételeket. A beruházás teljes költségét figyelembe vették.
(55)
Különböző szintű teherforgalmat figyelembe véve a nettó jelenértéket (NPV), a belső megtérülési rátát (IRR) és a haszon-költség arányt (BCR) négyzetméterenként évi […] EUR-tól […] EUR-ig terjedő koncessziós díj alapján irányozták elő. A pénzügyi mutatók átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett négyzetméterenként évi legalább […] EUR, átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett pedig négyzetméterenként legalább évi […] EUR koncessziós díjat igazolnak. Amennyiben az átlagos forgalom meghaladja az évi […] tonnát, a koncessziós díj a legalacsonyabb meghatározott érték lehet.
(56)
Mivel az előirányzott átlagos teherforgalom évi […] tonna, a független értékelő arra a következtetésre jutott, hogy a négyzetméterenként évi […] és […] EUR között évi koncessziós díj indokolt.
(57)
Mindkét fent részletezett módszert figyelembe véve a független értékelő a koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapította meg.
(58)
Az alábbi táblázat a projekt pénzügyi mutatóinak az eredményül kapott koncessziós díj figyelembe vételével számított értékeit szemlélteti:
Teherforgalom […] tonna, koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR, leszámítolási kamatláb 7,5 %, növekedési arány 2,28 %
Mutató
A Kohéziós Alapból származó támogatás nélkül
A Kohéziós Alapból származó támogatással
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(59)
Ennek alapján a független szakértő értékelése alátámasztotta a fent részletesen kiszámolt koncessziós díj megfelelőségét.
3.1.2.2. A 35. sz. horgonyzóhely
(60)
A hozamszámításon alapuló eljárás 25 éves időtartamra ír elő pénzügyi előrejelzéseket. A becsült bevétel és költségek korrekciója itt is a befektetés kockázati szintjét tükröző 7,5 %-os leszámítolási kamatlábbal történt.
(61)
A független értékelés figyelembe veszi a kikötői illetékekből és díjakból, valamint a kikötői földterület és infrastruktúra használatából keletkező bevételeket. A beruházás teljes költségét figyelembe vették.
(62)
Különböző szintű teherforgalmat figyelembe véve a nettó jelenértéket (NPV), a belső megtérülési rátát (IRR), és a haszon-költség arányt (BCR) évi […] EUR-tól […] EUR-ig terjedő koncessziós díjra irányozták elő. A pénzügyi mutatók átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett évi […] EUR-nál magasabb, átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett pedig évi […] EUR-nál is magasabb koncessziós díjat igazolnak. Magasabb teherforgalom mellett a koncessziós díj a legalacsonyabb meghatározott érték lehet.
(63)
A mélyvízi horgonyzóhelyek 30 éves értékcsökkenési idejét figyelembe véve a független szakértő a koncessziós díj mértékét évi […] EUR-ban állapította meg, ami a horgonyzóhely beruházási költségeinek 1/30-ad része a mederkotrási munkálatok nélkül.
(64)
Az alábbi táblázat megmutatja a projekt pénzügyi eredményeit […] tonna éves teherforgalom mellett, évi […] euró koncessziós díj figyelembe vételével. A számítás során a beruházás teljes költsége figyelembe lett véve, a mederkotrási munkákat is beleértve.
Teherforgalom […] tonna, koncessziós díj évi […] EUR, leszámítolási kamatláb 7,5 %, növekedési arány 2,28 %
Mutató
A Kohéziós Alapból származó támogatás nélkül
A Kohéziós Alapból származó támogatással
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(65)
Ennek alapján a szakértő a koncessziós díjat évi […] EUR-ban állapította meg (az eredetileg tervezett évi […] EUR helyett).
3.1.2.3. A 12. sz. horgonyzóhely
(66)
Az értékelés két módszeren alapul, a tranzakció-összehasonlító és a hozamszámításon alapuló eljáráson.
(67)
A koncessziós szerződést először három, a ventspilsi kikötőben hasonlónak tekinthető szerződéssel vetették össze. Figyelembe véve az e három szerződés tárgyát képező infrastruktúrák sajátosságait és jellegét, az értékelő a megfelelő koncessziós díj megállapítása érdekében korrekciós hányadosokat alkalmazott. A következő tényeket vették figyelembe véve: a szerződés megkötésének időpontja és feltételei, a helyszín, a horgonyzóhelyek leírása, a bérleti terület, az infrastruktúra műszaki állapota, valamint a közüzemi szolgáltatásokhoz való hozzáférés.
(68)
A kiszámított koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR. A koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapították meg.
(69)
A hozamszámításon alapuló eljárás - amelynek segítségével felmérhető, hogy a jövőbeni bevétel jelenértéken fedezi-e a beruházás teljes költségét (ideértve a mederkotrást, valamint a vasút-csatlakoztatás költségeit) - 25 éves időtartamra ír elő pénzügyi előrejelzéseket. Az előrejelzett bevétel és költségek korrekciója a befektetés kockázati szintjét tükröző 7,5 %-os leszámítolási kamatlábbal történt.
(70)
A független értékelés figyelembe veszi a kikötői illetékekből és díjakból, valamint a kikötői földterület és infrastruktúra használatából keletkező bevételeket. A beruházás teljes költségét figyelembe vették, az állami finanszírozást is beleértve.
(71)
Különböző szintű teherforgalmat figyelembe véve a nettó jelenértéket (NPV), a belső megtérülési rátát (IRR) és a költség-haszon arányt (BCR) négyzetméterenként évi […] EUR-tól […] EUR-ig terjedő koncessziós díjra irányozták elő. A független szakértő arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi mutatók (pozitív NPV-t tekintve) átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett négyzetméterenként évi legalább […] EUR, átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett pedig négyzetméterenként évi legalább […] EUR koncessziós díjat igazolnak.
(72)
Mivel az előirányzott forgalom évi […] tonna, az értékelő arra a következtetésre jutott, hogy a négyzetméterenként legalább évi […] EUR koncessziós díj indokolt.
(73)
Mindkét fent részletezett módszer eredményeit figyelembe véve a független értékelő a koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapította meg.
(74)
Az alábbi táblázat a projekt pénzügyi mutatóinak az eredményül kapott koncessziós díj figyelembe vételével számított értékeit szemlélteti:
Teherforgalom […] tonna, koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR, leszámítolási kamatláb 7,5 %, növekedési arány 2,28 %
Mutató
A Kohéziós Alapból származó támogatás nélkül
A Kohéziós Alapból származó támogatással
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(75)
Ennek alapján a független szakértők értékelése a fent részletesen kiszámolt négyzetméterenként évi […] EUR koncessziós díj megfelelőségét alátámasztotta.
3.1.3. A KONCESSZIÓS DÍJ
(76)
A független szakértő által elvégzett értékbecslés alapján a lett hatóságok az alábbi koncessziós díjak megállapítása mellett döntöttek:
Koncesszió birtokosa
Infrastruktúra
Független értékbecslés
(éves)
Koncessziós díj
(éves)
[…]
Szárazáru rakodására szolgáló terminál
[…] EUR
[…] EUR
[…]
35. sz. horgonyzóhely
[…] EUR
[…] EUR
[…]
12. sz. horgonyzóhely
[…] EUR
[…] EUR
4. ÉRTÉKELÉS
4.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(77)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján, ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(78)
A 107. cikk (1) bekezdésében meghatározott kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak a meghatározásához, hogy a kijelölt eszköz az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül-e, az összes fent említett feltételnek teljesülnie kell. Azaz a pénzügyi támogatás:
a)
tagállamtól vagy állami forrásból származik;
b)
bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti;
c)
torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget;
d)
érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
4.1.1. GAZDASÁGI ELŐNY
(79)
A Bíróság ítélkezési gyakorlatának (6) értelmében a koncesszió birtokosai nem részesülnek előnyben, amennyiben egy magánbefektető hasonló körülmények között a koncessziós díjat ugyanazon a szinten határozta volna meg.
(80)
A Bizottság az eljárás kezdetétől fogva megjegyzi, hogy ebben az esetben a koncessziós díjakat egy külső szakértő különálló értékelésekben már korábban meghatározta. A lett hatóságok bizonyítékot szolgáltattak arról, hogy a szakértő megfelelő végzettséggel és tapasztalattal rendelkezik.
(81)
A fent ismertetett tények szerint a független értékbecslő a kiszámított koncessziós díjakat három, a ventspilsi kikötőben hasonlónak tekinthető szerződésben megállapított díjakhoz viszonyította. Figyelembe véve az e szerződések tárgyát képező infrastruktúrák sajátosságait és jellegét, a független értékelő a megfelelő koncessziós díj megállapítása érdekében korrekciós hányadosokat alkalmazott.
(82)
Mindazonáltal a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján nem tudja biztonsággal megállapítani, hogy a referenciának tekintett szerződéseket kiajánlották-e, és jelenleg arra sem mutat semmilyen jel, hogy az e szerződések alapján kifizetett koncessziós díjak piaci árnak tekinthetők-e.
(83)
A fentieknek megfelelően a Bizottság fenntartja, hogy a teljesítményértékelési eljárás nem kellő mértékben megbízható, és ennek megfelelően nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a koncesszió birtokosai előnyben részesülnek majd.
(84)
A független értékbecslő által alkalmazott második módszer szerint a koncessziós díjak és a kikötői hatóság egyéb bevételei biztosítják az infrastrukturális beruházási költségek megtérülését, valamint bizonyos mértékű hozamot is 25 éven belül. A kikötői hatóság úgy határozott, hogy a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál koncessziós díját (négyzetméterenként évi […] EUR helyett […] EUR-ban), valamint a 35. sz. horgonyzóhely koncessziós díját (évi […] EUR helyett […] EUR-ban) jelentősen a szakértő által ajánlott érték felett határozza meg. Így a kikötői hatóság által várt valós megtérülés jelentősen magasabb, mint a szakértő által kiszámított érték.
(85)
Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a koncessziós díj és a kikötői hatóság egyéb bevételei lehetővé teszik a teljes infrastrukturális beruházási költségek, többek között a mederkotrás és a vasút-csatlakoztatás költségeinek megtérülését, és olyan mértékű hozamot eredményeznek, amely összhangban áll egy magánbefektető által is elvárható hozammal.
(86)
Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy ebben az esetben nincs semmi jele annak, hogy a kikötői hatóság a koncessziós díjakat a bevételeket nem maximalizáló szinten határozta volna meg.
(87)
Ezen túlmenően a felülvizsgálati záradék beépítése lehetővé teszi a koncessziós díj időszakonkénti felülvizsgálatát.
(88)
A fentieket tekintve a Bizottság nézetei szerint jelen esetben megállapítható, hogy a fenti részletek szerint meghatározott koncessziós díj nem nyújt jogosulatlan előnyöket a felhasználókra szabott infrastruktúra koncesszióbirtokosainak.
(89)
E határozat semmilyen módon nem érinti az uniós közbeszerzési szabályok vagy az EUMSZ más általános elveinek tiszteletben tartása tekintetében a Bizottság által esetleg lefolytatandó további elemzést.
4.1.2. KÖVETKEZTETÉS
(90)
A Bizottság szerint a ventspilsi kikötőben a felhasználókra szabott infrastruktúra állami finanszírozása a koncesszió birtokosainak szintjén nem vezet gazdasági előnyhöz, így az intézkedésnek nincs olyan hatása, amely a kiválasztott szolgáltatókat a velük versenyző vállalkozásoknál kedvezőbb versenyhelyzetbe hozná.
(91)
Az elfogadott ítélkezési gyakorlat szerint egy intézkedés állami támogatásként való besorolásához az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében meghatározott minden feltételnek teljesülnie kell. (7) Mivel a lett hatóságok által életbe léptetendő intézkedés nem jár gazdasági előnnyel a jövőbeni koncesszióbirtokosok számára, így összességében nem teljesíti az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásként történő elbíráláshoz szükséges feltételeket.
5. KÖVETKEZTETÉS
(92)
A fentieket tekintve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a ventspilsi kikötőben a felhasználókra szabott infrastruktúra kiépítésének állami finanszírozása a koncesszió birtokosainak szintjén nem tartalmaz támogatást.
(93)
E határozat csak állami támogatási szempontokra vonatkozik, és nem érinti az EUMSZ más, különösen a szolgáltatási koncessziókkal kapcsolatos előírásainak alkalmazását,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Lettország által a Ventspils kikötői hatóság javára, a szárazáru rakodására szolgáló terminál, valamint a 12. és 35. sz. horgonyzóhelyek megépítésének céljából nyújtani tervezett támogatás a koncesszió birtokosainak szintjén nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak.
Következésképpen a szóban forgó intézkedés végrehajtása engedélyezett.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 25-én.