NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 493/2011
ze dne 5. dubna 2011,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 377/2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 79 odst. 2 písm. c) a článek 74 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 377/2004 (2) stanoví povinnost zavést formy spolupráce mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví členských států, cíle této spolupráce, funkce a kvalifikaci styčných úředníků a jejich odpovědnost vůči hostitelské zemi a vysílajícímu členskému státu.
(2)
Rozhodnutím Rady 2005/267/ES (3) byla zřízena bezpečná webová informační a koordinační síť pro služby řízení migrace členských států pro výměnu informací o protiprávní migraci, nedovoleném vstupu a přistěhovalectví a o navracení neoprávněně pobývajících osob. V souladu s uvedeným nařízením má být do výměny informací zapojena také síť styčných úředníků pro přistěhovalectví.
(3)
Nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (4) byla zřízena Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen „agentura Frontex“). Úkolem agentury Frontex je příprava obecné a cílené analýzy rizik, která bude předložena Radě a Komisi.
(4)
Styční úředníci pro přistěhovalectví mají shromažďovat informace týkající se nedovoleného přistěhovalectví pro použití na operativní úrovni, na strategické úrovni nebo na obou úrovních. Tyto informace by mohly velmi přispět k činnostem agentury Frontex souvisejících s analýzou rizik a za tímto účelem by měla být zavedena užší spolupráce mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví a agenturou Frontex.
(5)
Všechny členské státy by měly mít možnost, pokud to považují za vhodné, iniciovat zasedání mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví vyslanými do konkrétní třetí země nebo regionu s cílem posílit spolupráci mezi nimi. Zástupci Komise a agentury Frontex by se měli těchto zasedání účastnit. Mělo by být možné přizvat též další subjekty a orgány, jako je například Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky.
(6)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES (5) se zřizuje Fond pro vnější hranice na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 jako součást obecného programu Solidarita a řízení migračních toků s cílem přispět k posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva a k uplatňování zásady solidarity mezi členskými státy. Mělo by být možné využívat dostupné finanční zdroje Fondu pro vnější hranice na zlepšení řízení činností organizovaných konzulárními a jinými službami členských států ve třetích zemích, a na posílení operativní schopnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví, čímž se podpoří účinnější spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím uvedených sítí.
(7)
Evropský parlament, Rada a Komise by měly být pravidelně informovány o činnostech sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví v konkrétních zemích či regionech, jež jsou pro Unii mimořádně zajímavé, a o situaci v těchto zemích či regionech ve věcech souvisejících s nedovoleným přistěhovalectvím. Výběr konkrétních zemí či regionů, jež jsou pro Unii mimořádně zajímavé, by měl vycházet z objektivních migračních ukazatelů, jako například statistiky týkající se nedovoleného přistěhovalectví a analýzy rizik a dalších relevantních informací a zpráv vypracovaných agenturou Frontex a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, a měla by se zohlednit celková politika vnějších vztahů Unie.
(8)
Nařízení (ES) č. 377/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž úpravy stávajících právních předpisů Unie týkajících se vytvoření a fungování sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví s ohledem na změny v právních předpisech Unie a na praktické zkušenosti získané v této souvislosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(10)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, které jsou rovněž zohledněny v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod, v souladu s článkem 6 Smlouvy o Evropské unii.
(11)
Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu o schengenském acquis začleněného do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (6).
(12)
Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 odst. 1 Protokolu o schengenském acquis začleněného do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (7).
(13)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(14)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu A a E rozhodnutí Rady 1999/437/ES (9) o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
(15)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a E rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (11).
(16)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a E rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/261/ES (12),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pozměňovací návrhy
Nařízení (ES) č. 377/2004 se mění takto:
1)
Článek 3 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se vypouští druhá věta;
b)
doplňuje se odstavec, který zní:
„3. Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou zveřejněny na bezpečné webové informační a koordinační síti pro služby řízení migrace členských států zřízené rozhodnutím Rady 2005/267/ES (13) (dále jen „síť ICONet“) v oddíle věnovaném sítím styčných úředníků pro přistěhovalectví. Komise předá uvedené informace také Radě.
2)
Článek 4 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
vyměňují si informace a praktické zkušenosti, zejména na zasedáních a prostřednictvím sítě ICONet,
-
vyměňují si případně informace o zkušenostech ohledně dostupnosti ochrany pro žadatele o azyl,“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Zástupci Komise a Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen ‚agentura Frontex‘) zřízené nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (14) se mohou účastnit zasedání organizovaných v rámci sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví; vyžadují-li to však operativní důvody, mohou se zasedání konat i bez přítomnosti uvedených zástupců. V případě potřeby mohou být též přizvány jiné subjekty a orgány.
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, přebírá podnět k pořádání takových zasedání. Není-li předsedající členský stát v dotčené zemi nebo regionu zastoupen, přebírá podnět k pořádání zasedání členský stát zastupující předsednictví. Tato zasedání se mohou konat také na podnět jiných členských států.“
3)
Článek 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
1. Na konci každého pololetí vypracuje členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, nebo v případě, že tento členský stát není v dotčené zemi nebo regionu zastoupen, členský stát zastupující předsednictví pro Evropský parlament, Radu a Komisi zprávu o činnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví v konkrétních zemích či regionech, jež jsou pro Evropskou unii předmětem zvláštního zájmu, jakož i o situaci v těchto zemích či regionech ve věcech souvisejících s nedovoleným přistěhovalectvím, přičemž vezme v úvahu všechny relevantní aspekty, včetně lidských práv. Po konzultaci s členskými státy a Komisí by měl výběr konkrétních zemí či regionů, jež jsou pro Evropskou unii předmětem mimořádného zájmu, vycházet z objektivních migračních ukazatelů, jako například statistiky týkající se nedovoleného přistěhovalectví a analýzy rizik a jiných relevantních informací nebo zpráv vypracovaných agenturou Frontex a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, a zohledňovat celkovou politiku vnějších vztahů Unie.
2. Zprávy členských států uvedené v odstavci 1 jsou vypracovávány v souladu se vzorem vypracovaným podle rozhodnutí Komise 2005/687/ES ze dne 29. září 2005 o formě zprávy o činnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví a o situaci v hostitelské zemi ohledně ilegálního přistěhovalectví (15) a obsahují příslušná kritéria výběru.
3. Komise na základě zpráv členských států uvedených v odstavci 1, které zohlední relevantní aspekty lidských práv, každoročně předloží Evropskému parlamentu a Radě faktické shrnutí, a je-li to vhodné, doporučení týkající se vývoje sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 5. dubna 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 493/2011/EU RENDELETE
(2011. április 5.)
a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról szóló 377/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára és 74. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A 377/2004/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja azt a kötelezettséget, hogy együttműködési formákat kell létrehozni a tagállamok bevándorlási összekötő tisztviselői között, meghatározza ezen együttműködés célkitűzéseit, ezen összekötő tisztviselők feladatait és megfelelő képesítésüket, valamint kötelezettségeiket a fogadó országgal és a küldő tagállammal szemben.
(2)
A 2005/267/EK tanácsi határozat (3) létrehozta a szabálytalan migrációval, az illegális belépéssel és bevándorlással, valamint az illegálisan tartózkodók visszaküldésével kapcsolatos információcsere biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózatát a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai részére. E határozat szerint az információcsere elemei közé fel kell venni a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatát is.
(3)
A 2007/2004/EK tanácsi rendelet (4) létrehozta az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (Frontex). A Frontex feladata, hogy általános és egyedi esetre vonatkozó, a Tanács és a Bizottság részére megküldendő kockázatelemzéseket készítsen.
(4)
A bevándorlási összekötő tisztviselők információkat gyűjtenek az illegális bevándorlásról operatív vagy stratégiai szinten, illetve mindkét szinten történő felhasználás céljából. Ezen információk nagymértékben hozzájárulhatnak a Frontex kockázatelemzéssel kapcsolatos tevékenységeihez, és ezt elősegítendő szorosabb együttműködést kell kialakítani a bevándorlási összekötő tisztviselők különböző hálózatai, valamint a Frontex között.
(5)
Lehetővé kell tenni, hogy - amennyiben megfelelőnek ítéli - bármely tagállam kezdeményezhessen találkozókat egy adott harmadik országba vagy régióba kirendelt bevándorlási összekötő tisztviselők között, hogy ezzel erősítse együttműködésüket. Ezeken a találkozókon részt kellene venniük a Bizottság és a Frontex képviselőinek. Lehetővé kell tenni a találkozókra más szervek és hatóságok, például az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága meghívását is.
(6)
A 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra létrehozza a Külső Határok Alapot, hogy hozzájáruljon a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítéséhez, valamint a tagállamok közötti szolidaritás elvének alkalmazásához. Lehetővé kell tenni a Külső Határok Alap rendelkezésére álló források felhasználását a tagállamok harmadik országbeli konzuli és egyéb szolgálatai által szervezett tevékenységek megerősítésére, valamint a különböző bevándorlási összekötő tisztviselői hálózatok működési kapacitása megerősítésének támogatására, ezáltal - e hálózatok révén - hatékonyabb együttműködést mozdítva elő a tagállamok között.
(7)
Az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell az Unió számára különös jelentőséggel bíró meghatározott országokban és/vagy régiókban működő bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatainak tevékenységéről, valamint az illegális bevándorlással összefüggő ügyek tekintetében ezekben az országokban és/vagy régiókban fennálló helyzetről. Az Unió számára különös jelentőséggel bíró meghatározott országok és/vagy régiók kiválasztásának objektív migrációs mutatókon - például az illegális bevándorlással kapcsolatos statisztikákon - és a Frontex, valamint az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által készített kockázatelemzéseken és általuk biztosított egyéb, vonatkozó információkon vagy jelentéseken kell alapulnia, és figyelembe kell vennie az átfogó uniós külkapcsolati politikát.
(8)
A 377/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(9)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatainak létrehozására és működésére vonatkozó jelenlegi uniós rendelkezések oly módon történő kiigazítását, hogy azok figyelembe vegyék az uniós jogban bekövetkezett változásokat és az e téren szerzett gyakorlati tapasztalatokat, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(10)
E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert, és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben kifejezésre jutó elveket, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének megfelelően.
(11)
Az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat (6) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a rendeletben.
(12)
Írország az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat (7) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a rendeletben.
(13)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapon belül dönt arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.
(14)
Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének A. és E. pontja által említett területhez tartoznak.
(15)
Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. és E. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat (11) 3. cikkével.
(16)
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. és E. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Módosítások
A 377/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 3. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés második mondatát el kell hagyni;
b)
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett információkat a 2005/267/EK tanácsi határozat (13) által a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai részére létrehozott biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózaton (ICONet) keresztül bocsátják rendelkezésre a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózataival foglalkozó részben. A Bizottság a Tanács számára is rendelkezésre bocsátja ezeket az információkat.
2.
A 4. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdésben a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„-
információkat és gyakorlati tapasztalatokat cserélnek, különösen találkozók keretében és az ICONet-en keresztül,
-
adott esetben információkat cserélnek a menedékkérők védelemhez való hozzáférésével kapcsolatos tapasztalatokról,”;
b)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A Bizottság és a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel (14) létrehozott Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) képviselői részt vehetnek a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának keretében szervezett találkozókon, amennyiben azonban ezt operatív megfontolások indokolják, a találkozók e képviselők távollétében is megtarthatók. Adott esetben egyéb szerveket és hatóságokat is meg lehet hívni.
c)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam kezdeményezi e találkozók megtartását. Amenynyiben az elnökséget betöltő tagállam nem rendelkezik képviselettel az adott országban vagy régióban, úgy az elnökség feladataival átmenetileg megbízott tagállam jogosult a találkozó megtartását kezdeményezni. Ilyen találkozókat más tagállamok kezdeményezésére is össze lehet hívni.”
3.
A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„6. cikk
(1) Az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam, illetve amennyiben e tagállam nem rendelkezik képviselettel az adott országban vagy régióban, úgy az elnökség feladataival átmenetileg megbízott tagállam minden félév vége előtt jelentést készít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az Unió számára különös jelentőséggel bíró meghatározott országokban és/vagy régiókban működő bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatainak tevékenységéről, valamint az illegális bevándorlással összefüggő ügyek tekintetében ezekben az országokban és/vagy régiókban fennálló helyzetről, figyelembe véve valamennyi vonatkozó szempontot, köztük az emberi jogokat is. Az Unió számára különös jelentőséggel bíró meghatározott országok és/vagy régiók kiválasztása - a tagállamokkal és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően - objektív migrációs mutatókon - például az illegális bevándorlással kapcsolatos statisztikákon - és a Frontex, valamint az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által készített kockázatelemzéseken és általuk biztosított egyéb, vonatkozó információkon és jelentéseken alapul, és figyelembe veszi az átfogó uniós külkapcsolati politikát.
(2) Az (1) bekezdésben említett tagállami jelentéseket a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának tevékenységéről és az illegális bevándorlással összefüggő ügyek tekintetében a fogadó országban fennálló helyzetről szóló jelentés formátumáról szóló, 2005. szeptember 29-i 2005/687/EK bizottsági határozatban (15) szereplő minta szerint kell elkészíteni, a vonatkozó kiválasztási szempontok feltüntetésével.
(3) Az (1) bekezdésben említett, adott esetben az emberi jogi szempontokat figyelembe vevő tagállami jelentések alapján a Bizottság évente tényszerű összefoglalást, és adott esetben ajánlásokat bocsát az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózataival kapcsolatos fejleményekről.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban a Szerződéseknek megfelelően.
Kelt Strasbourgban, 2011. április 5-én.