ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 22.)
az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
(2012/163/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. május 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemeknek és részeiknek (a továbbiakban: érintett termék) az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.
(3)
A panaszt 2011. március 31-én nyújtotta be az Európai Iparikötőelem-intézet (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (a továbbiakban: panaszos) olyan gyártók nevében, melyek termelése az egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, az általa ismert érintett felhasználókat és az indiai hatóságokat. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(5)
Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
1.2.1. Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében
(6)
Tekintettel az indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben a dömping meghatározására mintavételt alkalmaztak.
(7)
Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és adott esetben kiválaszthassa a mintát, az indiai exportáló gyártókat felkérték, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítéseikről, az érintett termék gyártásával és értékesítésével összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozóan.
(8)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül összesen öt exportáló gyártó - beleértve indiai kapcsolódó vállalatok csoportjait - adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Ezen együttműködő vállalatok arról számoltak be, hogy a vizsgálati időszakban exportálták az érintett terméket az Unióba. Összehasonlítva az Eurostat behozatali adatait és az érintett termék Unióba irányuló kivitelének mennyiségeit, amelyeket az öt együttműködő vállalat a vizsgálati időszak tekintetében bejelentett, megállapítható, hogy az indiai exportáló gyártók csaknem 100 %-os együttműködést tanúsítottak. A mintát így az ezen öt exportáló gyártó által benyújtott információk alapján választották ki.
(9)
Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintát az érintett termékből az Unióba irányuló azon legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható volt. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintát abból a három exportáló gyártóból állította össze, amelyek a legnagyobb, az Unióba irányuló exportvolumennel rendelkeztek. A mintavételi információk alapján a vizsgálati időszakban a kiválasztott vállalatok vagy vállalatcsoportok adták a 99 %-át az érintett termék Unióba irányuló - az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információk szerinti - exportmennyiségének. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy ilyen minta lehetővé tenné azt, hogy a vizsgálat ésszerű számú, a rendelkezésre álló idő alatt megvizsgálható exportáló gyártóra korlátozódjon, ugyanakkor pedig nagymértékű reprezentativitást biztosítson.
1.2.2. Az indiai együttműködő gyártók mintájának kiválasztása
(10)
Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel és az indiai hatóságokkal. A mintába fel nem vett két gyártó ragaszkodott ahhoz, hogy bekerüljenek a mintába. A javasolt mintának a (8) preambulumbekezdésben említett reprezentatív jellegére való tekintettel azonban megállapításra került, hogy nem szükséges a minta módosítása vagy kibővítése.
1.2.3. A mintába fel nem vett vállalatok egyedi vizsgálata
(11)
Két, a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártó egyedi vizsgálatot kért, és a határidőn belül visszaküldte a kitöltött dömpingellenes kérdőívet.
(12)
Tekintettel arra a következtetésre, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást a továbbiakban részletesen kifejtett indokok alapján le kell zárni, az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmeknek nem adtak helyet.
1.2.4. Mintavétel az uniós gyártók körében
(13)
Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a kár megállapítása érdekében az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(14)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztotta az uniós gyártók mintáját. E minta öt vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert 15 uniós gyártó közül választottak ki értékesítési volumenük, méretük és unióbeli földrajzi elhelyezkedésük alapján. E vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 37 %-át a vizsgálati időszak alatt. Az érdekelt feleket felkérték, hogy tanulmányozzák a dossziét, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról, megfelelőnek találják-e a választást. Egyik érdekelt fél sem ellenezte az öt vállalatból álló, javasolt mintát.
(15)
Ezt követően az öt uniós gyártó egyike beszüntette az együttműködést. A megmaradt négy vállalat termelése a teljes uniós gyártás 31 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Ezért a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték.
1.2.5. Mintavétel a független importőrök körében
(16)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül két importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A jelentkező importőrök alacsony számára tekintettel az a döntés született, hogy nem alkalmaznak mintavételt.
1.3. Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(17)
A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más olyan félnek, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkezett. Ezért kérdőíveket küldtek a mintába felvett indiai exportáló gyártóknak, a mintába felvett uniós gyártóknak, az unióbeli együttműködő importőröknek és a vizsgálatban érintett ismert felhasználóknak.
(18)
A mintába felvett exportáló gyártóktól és négy, mintába felvett unióbeli gyártótól érkezett válasz. Egyik importőr sem válaszolt a kérdőívre.
(19)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte.
(20)
Az egyik fél azt állította, hogy az egyik exportáló gyártó túl sok adat tekintetében kérelmezte az adatok bizalmas kezelését, és nem nyújtott be kellően használható nyilvános verziót a kérdőívre adott válaszaiból. Ezért az ezen vállalat által szolgáltatott információkat indokolt lenne figyelmen kívül hagyni, magát a vállalatot pedig az eljárásban együtt nem működő vállalatnak kellene tekinteni.
(21)
A szóban forgó exportáló gyártó nem bizalmas jellegű válaszát azonban - amely egy első válaszból, valamint egy, a hiánypótlásra felszólító levél alapján benyújtott teljes változatból áll - a Bizotttság újból értékelte, és megállapította, hogy kellően teljesnek tekinthető ahhoz, hogy megfelelő nyilvános válaszként felhasználható legyen. Az állítást ezért a Bizotttság elutasította.
(22)
Az alábbi felek telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
Uniós gyártók:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Olaszország;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Olaszország;
-
Ugivis S.A., Belley, Franciaország.
Indiai exportáló gyártók:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Vizsgálati időszak
(23)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra irányult. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(24)
Az érintett terméket a jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acél kötőelemek és azok részei alkotják.
2.2. Hasonló termék
(25)
Megállapításra került, hogy az indiai belföldi piacon gyártott és értékesített, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni.
3. A DÖMPING
3.1. Rendes érték
(26)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően történő meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy a hasonló termék mintába felvett indiai exportáló gyártók általi, független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés elérte-e az Unióba irányuló teljes exportvolumenük legalább 5 %-át.
(27)
A mintában szereplő egyik exportáló gyártóról kiderült, hogy a belföldi piacon nem volt reprezentatív értékesítése a hasonló termékből. Ennek az exportáló gyártónak az esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani.
3.1.1. Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók
(28)
Az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező, a mintába felvett exportáló gyártók esetében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal.
(29)
Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.
(30)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, tekinthető-e úgy, hogy a vállalatok belföld értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a rendes kereskedelmi forgalomban történt. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.
(31)
Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ennek az árnak a kiszámítása az adott terméktípus vizsgált időszakon belüli összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján történt, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem.
(32)
Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(33)
A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusoknál a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani. Ebből a célból a vizsgálati időszak alatt a terméktípusonként az exportőr saját átlagos előállítási költségéhez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív (selling, general and administrative, a továbbiakban: SGA-) költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó egyes termékei rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SGA-költségeinek és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult.
3.1.2. Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel nem rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók
(34)
A reprezentatív belföldi eladások nélküli együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes ár az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint lett kiszámítva: a hasonló termék esetében a vállalat saját termelési költségeihez terméktípusonként hozzáadták a vizsgálati időszaki alatti SGA-költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs az exportáló gyártó számára az egyes terméktípusok rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésénél felmerülő SGA-költségek és haszonkulcs súlyozott átlagán alapult.
3.2. Kiviteli ár
(35)
Az exportértékesítési árakat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizethető árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
3.3. Összehasonlítás
(36)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.
(37)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vettük azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták.
(38)
Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - figyelembe vették a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos, csomagolási, hitelköltségeket, a számlán nem szereplő engedményeket és a jutalékokat.
3.4. Dömpingkülönbözetek
3.4.1. A mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében
(39)
A mintában szereplő vállalatok esetében az érintett termék Unióba exportált minden típusának rendes súlyozott átlagértékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára kiszabott exportár súlyozott átlagával, az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően.
(40)
A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki azon indiai exportáló gyártók aránya, amelyeknél nem állapítottak meg dömpinget.
(42)
A Bizottság által összeállított, a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos dokumentum elemzése alapján a panaszos 25 %-os különbséget számított ki a mintába felvett, a megállapítások szerint dömpingelő exportáló gyártókra megállapított rendes érték és azon vállalatnál megállapított rendes érték között, amely a megállapítások szerint nem dömpingelt. A panaszos azt állította, hogy ilyen különbség versenypiacon nem fordulhat elő, és nem realisztikus a rozsdamentes acél kötőelemek ágazatában. Emellett a panaszos azt is állította, hogy a megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó unióbeli, kapcsolatban álló vállalatoktól szerzett be rozsdamentesacél-hulladékot, ezért e nyersanyag beszerzési árai nem szolgálnak megbízható alapul a termelési költségek kiszámításához.
(43)
A megállapítások alapján nem dömpingelő együttműködő exportőr esetében a rendes érték alapjául a terméktípusonkénti termelési költség szolgált, amely alacsonyabb, mint a mintába felvett más exportáló gyártók esetében. Ez elsősorban annak a ténynek tudható be, hogy míg az előbbi vállalat magát a rozsdamentes acélt is rozsdamentesacél-hulladékból állítja elő, tehát termelése teljesen integrált, és részesül a méretgazdaságosság előnyeiből, a többi vállalat a szabad piacon - többek között a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőrtől - rozsdamentes acél hengerhuzalt szerez be, amely a rozsdamentes acél kötőelemek legfontosabb alapanyaga.
(44)
A megállapítások szerint dömpingelő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket elsősorban a terméktípusonkénti belföldi ár alapján állapították meg. India belföldi piacán a verseny korlátozott mértékű, és a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőr a VI alatt belföldön csak nem reprezentatív mennyiségben értékesítette termékét.
(45)
A megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó által beszerzett rozsdamentesacél-hulladék tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy e vállalat a hulladékot egyaránt beszerezte kapcsolatban álló és független beszállítóktól is, és ez utóbbiaktól szerezte be a teljes mennyiség 70 %-át. A beszerzési árszint mindkét beszerzéstípus esetében összehasonlítható volt, a hulladék osztályának figyelembe vételével is.
(46)
Ennek következtében a mintába felvett exportáló gyártók rendes értékének megállapítása megerősítésre kerül, a panaszos állításait pedig a Bizottság elutasítja.
3.4.2. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében
(47)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva, a mintába felvett azon exportáló gyártók különbözete alapján, amelyek esetében a dömping tényét megállapították. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.
(48)
Az egyik együttműködő indiai exportáló gyártó azt követően, hogy a Bizottság nyilvánosságra hozta az eljárás lezárására irányuló szándékát, kitartott azon állítása mellett, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottságnak el kell fogadnia, mivel a mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában nyilvánosságra hozott dömpingkülönbözet nem tükrözi helyzetét.
(49)
A Bizottság nem értékelte az egyedi vizsgálat iránti kérelmet, mivel eljárás lezárása esetén a dömpingkülönbözet megállapítása jelentőségét veszti.
3.4.3. A nem együttműködő exportáló gyártók esetében
(50)
Az összes többi indiai exportőr tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az Indiából származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat statisztikái feltüntetik. Az együttműködés így megállapított százaléka 97 % volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Megfelelőnek ítélték, hogy az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított átlagos dömpingkülönbözet szintjén állapítsák meg. A rendelkezésre álló információk alapján az együtt nem működő indiai exportőrök vizsgálati időszak alatt alkalmazott átlagos exportárai összhangban voltak az együttműködő exportáló gyártók áraival. Emellett nem áll rendelkezésre arra utaló információ, hogy a rendes érték más lenne a nem együttműködő exportáló gyártók esetében.
(51)
A dömping országos szintjét ezen az alapon az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.
4. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
4.1. Az uniós gyártás
(52)
Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a panaszban megadott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait felhasználták az uniós gyártás teljes mennyiségének megállapításához.
(53)
Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 52 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a számadat magában foglalja valamennyi olyan uniós gyártó termelését, amely jelentkezett a Bizottságnál, és azon gyártók becsült termelését, amelyek nem vették fel a kapcsolatot a Bizottsággal az eljárás során.
(54)
A fenti (13) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően az uniós gyártók vizsgálatára mintavételt alkalmaztak. Az eljárás megindítását megelőzően adatot szolgáltató 15 uniós gyártó közül öt vállalatot vettek fel a mintába. A fenti (15) preambulumbekezdésnek megfelelően az egyik vállalat úgy döntött, hogy nem vesz részt a vizsgálatban. A fennmaradó együttműködő, mintába felvett vállalatok a vizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós termelés mintegy 32 %-át tették ki, és a Bizottság úgy ítélte, hogy kellően reprezentatívak a teljes uniós gyártás szempontjából.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat
(55)
A fenti (52) preambulumbekezdésben említett valamennyi ismert uniós gyártót úgy tekintik, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.
5. KÁR
5.1. Előzetes megjegyzés
(56)
Az Eurostat releváns importstatisztikáit, valamint a panaszban szereplő, továbbá az uniós gyártóktól származó, a vizsgálat megindítását megelőzően és azt követően gyűjtött adatot, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait is felhasználták a releváns kártényezők értékeléséhez.
(57)
A makrogazdasági adatokon - mint a termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, az eladási mennyiség, a piaci részesedés, a növekedés, a foglalkoztatottság és a termelékenység - alapuló kárelemzés az uniós gazdasági ágazat mint egész adatain alapul.
(58)
A mikrogazdasági adatokon - mint a tranzakciók árai, nyereségesség, pénzforgalom, beruházás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, készletek, bérek - alapuló kárelemzés a mintába felvett uniós gyártók adatain alapul.
(59)
A mintába felvett négy uniós gyártót a 2012. január 7-én lezárult, a Kínából és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során is beválasztották a mintába (4). Az említett felülvizsgálatban egy másik, az ezen vizsgálat keretében a mintába be nem kerülő vállalatot is felvettek a mintába. Mivel a kárelemzés szempontjából figyelembe vett időszak egybeesik a hatályvesztési felülvizsgálatéval, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok az említett egy vállalat kivételével megegyeznek. A 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalával lehetséges lenne a jelenlegi eset mintájába fel nem vett vállalat adatainak kikövetkeztetése. Ezért indexált formában tüntették fel az olyan mikromutatókat, mint a készletek, bérek, beruházások, pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a nyereségesség.
5.2. Uniós felhasználás
(60)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az Unióban elért értékesítési volumen alapján határozták meg, a panaszban foglaltaknak megfelelően, és az adatokat a mintavétel kérdőívére adott válaszok, valamint a mintába felvett gyártóktól származó, kontrollált adatok alapján ellenőrizték. Emellett tekintetbe vették a figyelembe vett időszakra vonatkozó, az Eurostattól származó adatokon alapuló importvolument is.
(61)
Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonna)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok
(62)
A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 9 %-kal nőtt az EU piacán. 2008 és 2009 között drasztikus, 16 %-os csökkenés következett be, ami az állítások szerint a gazdasági válság piacra gyakorolt negatív hatásainak volt tulajdonítható; ezt követően a fogyasztás helyreállt, és 2009 és 2010 között 21 %-kal, 2010 és a VI között pedig újabb 7 %-kal nőtt.
5.3. Az Indiából származó behozatal
(63)
Az Indiából származó, az Unióba irányuló behozatal tehát a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
2. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Piaci részesedés
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Forrás: Eurostat és az exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek
(64)
Az Indiából származó behozatal jelentősen, 65 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. E növekedés 2008 és 2009 között volt a legnagyobb, amikor a behozatal 30 %-kal nőtt, a fogyasztás pedig 16 %-kal visszaesett. Az indiai behozatal 2010-ben és a VI alatt évről évre tovább nőtt (16 %-kal, illetve 10 %-kal).
5.4. A behozott termékek ára és áralákínálás
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Behozatali átlagár (EUR/tonna)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Forrás: Eurostat és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(65)
Az Indiából származó behozatal átlagárai a figyelembe vett időszak során összesen 9 %-kal csökkentek. Ez megmagyarázza, hogyan nőhetett az indiai behozatal piaci részesedése 12,1 %-ról 18,3 %-ra ugyanezen időszak alatt. A legnagyobb növekedés 2008 és 2009 között következett be, amikor az indiai exportőrök piaci részesedésüket csaknem 6 százalékponttal növelték.
(66)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás elemzése céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által kapcsolatban nem álló fogyasztók részére az uniós piacon felszámított, terméktípusonként kínált gyártelepi szinten kiigazított, súlyozott átlagos értékesítési árakat az Indiából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez CIF alapon megállapított, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagáraival.
(67)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás eredménye - a mintába felvett uniós gyártók VI alatti forgalmának százalékában kifejezve - alapján az áralákínálás 3 % és 13 % között volt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annál az indiai exportőrnél mutatták ki a legnagyobb mértékű alákínálást, amelynél nem állapítottak meg dömpinget.
5.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(68)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az uniós gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.
5.5.1. Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás
4. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Gyártási mennyiség (tonna)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Gyártási kapacitás (tonna)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitáskihasználás
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(69)
A táblázatból kitűnik, hogy a termelés a figyelembe vett időszak során jelentősen, 25 %-kal csökkent. A kereslet csökkenésével összhangban a termelés 2009-ben drámaian, 19 %-kal visszaesett, majd 2010-ben mintegy 10 %-os fellendülés következett be. A VI alatt - annak ellenére, hogy az uniós felhasználás 7 %-kal nőtt - az uniós termelés újra, körülbelül 17 %-kal csökkent az előző évhez viszonyítva.
(70)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása hozzávetőleg 21 %-kal csökkent. A kapacitáskihasználás szintén csökkent a figyelembe vett időszakban, és folyamatosan 50 % alatt maradt.
5.5.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Piaci részesedés
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(71)
A növekvő felhasználás (+9 %) összefüggésében az Unióban az első független vevőnek eladott hasonló termék értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. Ennek következtében a piaci részesedés a 2008. évi 46,5 %-ról a VI alatt 36,6 %-ra esett vissza. Az értékesítési volumenben 2009-ben bekövetkezett drámai (-20 %) visszaesést követően 2010-ben és a VI alatt kismértékű fellendülés következett be.
5.5.3. Növekedés
(72)
Az uniós felhasználás 2008 és a VI között 9 %-kal nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 14 %-kal, piaci részesedése 21 %-kal esett vissza ebben az időszakban. Ugyanebben az időszakban az Indiából származó behozatal mennyisége jelentősen, 65 %-kal nőtt.
5.5.4. Foglalkoztatás
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Termelékenység (egység/munkavállaló)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(73)
Az uniós gazdasági ágazatban történt leépítések hatására a munkavállalók száma 24 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó foglalkoztatási költségek 2008 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal nőttek.
(74)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - az éves foglalkoztatottak számára vetített kibocsátás mennyiségében mérve - a figyelembe vett időszakban kismértékben, 1 %-kal csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően a VI-hez közeledve némileg fellendült.
5.5.5. Átlagos egységárak az EU-ban
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független fogyasztók részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(75)
A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási árak 2 %-kal nőttek. 2009-ben az uniós gazdasági ágazatnak eladási árait 36 %-kal csökkentenie kellett a gazdasági válság és az Indiából származó behozatal árainak drámai csökkenése (-21 %) hatására. 2010-ben és a VI alatt az uniós gazdasági ágazat eladási árai újra nőttek.
(76)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy a 2009-ben az eladási árakban bekövetkező csökkenés tükrözte a költségek csökkenését, melyek a 2008-as szinthez viszonyítva 18 %-kal visszaestek. A költségcsökkenés oka elsősorban a nyersanyagok, főként az egyenetlen árdinamikájú nikkel árának csökkenésével magyarázható. Az uniós gazdasági ágazat azonban az olcsó indiai behozatal 2009. évi expanziója miatt arra kényszerült, hogy nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, mint amilyen mértékben a költségek csökkentek.
5.5.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós eladások nyereségessége (nettó eladások %-a)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Pénzforgalom
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Beruházások (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Beruházások megtérülése
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(77)
A vizsgálat megmutatta, hogy jóllehet az eladási árak csökkenése részben a költségek csökkenését tükrözte, az uniós gazdasági ágazat árait az Indiából származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatala nyomás alatt tartotta. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetétől negatív volt. Különösen 2009-ben kényszerült arra az uniós gazdasági ágazat, hogy a költségek csökkenésénél nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, tekintettel az olcsó indiai behozatal expanziójára. Ennek hatására az érintett évben jelentősen romlott a nyereségesség. 2010-ben és a VI alatt azonban a nyereségesség javult, bár továbbra is negatív maradt.
(78)
A pénzforgalom (az ágazat képessége arra, hogy saját maga finanszírozza tevékenységeit) a nyereségességhez hasonlóan alakult. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően növekvő tendenciát mutatott, a VI alatt pedig pozitívba fordult.
(79)
A rozsdamentes acél kötőelemek gyártásába eszközölt, 2008. évi beruházások után a beruházások a figyelembe vett időszakban mintegy 94 %-kal estek vissza. A beruházások megtérülése hasonlóképpen negatívan alakult, összhangban az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszakban elért negatív eredményekkel, és végig negatív maradt.
(80)
A nyereségesség és a pénzforgalom alakulása, valamint a beruházások alacsony mértéke hangsúlyozza azt a tényt, hogy a mintába felvett uniós gyártók nehézségekbe ütközhettek a tőkebevonás terén.
5.5.7. Készletek
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat zárókészlete
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(81)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 3 %-kal növekedett a vizsgált időszakban. 2009-ben a készletek szintje 8 %-kal csökkent; ezt követően, 2010-ben és a VI alatt 8 %-kal, illetve 3 %-kal nőtt.
5.5.8. A tényleges dömpingkülönbözet és a múltbeli dömpinget követő helyreállás
(82)
Emlékeztetni kell arra, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártóról - amelynek kivitele az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki - megállapították, hogy nem dömpingel. Ennek következtében a dömpingelt behozatal az Indiából az Unióba behozott rozsdamentes acél kötőelemek teljes volumenének 13 %-át teszi ki. A dömpingelt indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.
5.6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(83)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók többsége - például a termelés (-25 %), a kapacitáskihasználás (-6 %), az értékesítési volumen (-14 %), a piaci részesedés (-21 %) és a foglalkoztatottság (-24 %) - kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. A növekvő felhasználás kontextusában mind az értékesítési volumen, mind a piaci részesedés csökkent. Az értékesítési volumen kismértékben nőtt 2010-ben és a VI alatt 2009-hez viszonyítva, de az uniós gazdasági ágazat nem volt képes visszaszerezni elveszített piaci részesedését az indiai behozatal expanziója miatt, amely a figyelembe vett időszakban folyamatosan, az uniós gazdasági ágazat árainak végig alákínálva nőtt.
(84)
Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is gyengült.
(85)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
6.1. Bevezetés
(86)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt lényegesnek lehet minősíteni. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanabban az időben kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
(87)
Emlékeztetni kell arra, hogy megállapításra került: a (40) és (41) premabulumbekezdésben említett legnagyobb indiai exportáló gyártó, melynek behozatala az indiai behozatalok 87 %-át teszi ki, nem dömpingel. Ennélfogva az érintett termék Unióba irányuló behozatalának mindössze 13 %-át dömpingelték a VI alatt. A dömpingelt behozatal piaci részesedése a VI alatt 2 % volt.
6.2. A dömpingelt import hatása
(88)
A vizsgálatból kitűnt, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az uniós gazdasági ágazat 14 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 21 %-kal visszaesett.
(89)
Az árak tekintetében megállapították, hogy a dömpingelt behozatal átlagos importárai az uniós piacon alákínálnak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ezek az árak azonban mintegy 12 %-kal magasabbak voltak, mint annak az indiai vállalatnak az árai, amelyről megállapították, hogy nem dömpingel.
(90)
Az alábbiak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a nem dömpingelt behozatalnál magasabb árakat alkalmazó, dömpingelt indiai behozatal korlátozott volumene legfeljebb csak kis szerepet játszhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásában.
6.3. További tényezők hatása
6.3.1. Indiából származó, nem döpingelt behozatal
(91)
Az Indiából származó behozatal teljes volumene a figyelembe vett időszakban drámaian, 65 %-kal nőtt, és ezáltal a piaci részesedés 12,1 %-ról 18,3 %-ra emelkedett. A fentiekben már elmondottaknak megfelelően azonban a nem dömpingelt behozatal tette ki a teljes indiai kivitel 87 %-át a VI alatt, ami a VI alatt 15 % piaci részesedésnek felel meg, míg ugyanebben az időszakban az Indiából származó, dömpingelt behozatal piaci részesedése 2 % volt.
(92)
Az Indiából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkentek, és mindig alacsonyabbak maradtak, mint a többi ország által alkalmazott behozatali árak, illetve az uniós gazdasági ágazat eladási árai. Figyelemreméltó ugyanakkor, amint a (89) premabulumbekezdésben is szerepel, hogy megállapították: a nem dömpingelt behozatal árai az uniós gazdasági ágazat árainak jobban alákínáltak, mint a dömpingelt behozatal árai.
6.3.2. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
A malajziai import mennyisége (tonna)
13 712
9 810
9 611
9 966
A Malajziából származó behozatal piaci részesedése
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
A Malajziából származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)
4 203
2 963
3 324
3 633
A Fülöp-szigetekről származó behozatali volumen (tonna)
7 046
5 406
15 576
18 149
A Fülöp-szigetekről származó import piaci részesedése
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
A Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)
4 645
3 474
3 714
3 912
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)
2 332
2 452
3 217
3 288
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (tonna)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagára (tonna)
4 004
4 561
5 272
5 648
A Tajvanról származó behozatal volumene (tonna)
4 304
3 703
6 451
6 640
A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
A Tajvanról származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)
5 092
4 719
4 755
4 943
Forrás: Eurostat
(93)
Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó rozsdamentes acél kötőelemek Unióba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszak alatt 18 %-kal nőtt. Ugyanakkor a behozatal átlagára mintegy 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a piaci részesedés pedig 9 %-kal nőtt.
(94)
2005. november 19-e óta dömpingellenes intézkedések voltak hatályban a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan. Az intézkedések ellenére a figyelembe vett időszakban nőtt a két országból érkező behozatal mennyisége, habár piaci részesedésük viszonylag szerény maradt (2,5 % és 5,1 % a VI alatt). A behozatal egyéb fő forrásai a Fülöp-szigetek és Malajzia. Mindenekelőtt a Fülöp-szigetekről származó behozatal nőtt jelentősen a figyelembe vett időszakban: piaci részesedése a 2008-as 5,8 %-ról a VI idejére 13,8 %-ra nőtt.
(95)
Malajzia tekintetében a figyelembe vett időszakban csökkenő tendencia volt megfigyelhető, ugyanakkor a behozatal piaci részesedése továbbra is 7,6 % volt a VI alatt. A Fülöp-szigeteki behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. A vizsgálatból ugyanakkor kitűnt, hogy a Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importárai jóval magasabbak voltak (mintegy 20 %), mint az indiai rozsdamentes acél kötőelemek átlagára.
(96)
Az importárak tekintetében a más harmadik országok átlagárai viszonylag stabilak maradtak a figyelembe vett időszak alatt, és folyamatosan az uniós gazdasági ágazat és az indiai behozatal átlagárai alatt maradtak.
(97)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
6.3.3. Gazdasági válság
(98)
A gazdasági válság részben magyarázatot nyújt az uniós fogyasztás 2009-ben végbemenő zsugorodására. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy a fogyasztásban 2009-ben bekövetkezett 16 %-os csökkenés ellenére az indiai behozatal volumene 30 %-kal nőtt.
(99)
2010-ben és a VI alatt az uniós felhasználás az általános gazdasági fellendüléssel összhangban nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban csak kismértékben, 3 %-kal növekedett 2010-ben, továbbá 4,7 %-kal a VI alatt. Az indiai behozatal ezzel szemben évente 16 %-kal, illetve 10 %-kal nőtt.
(100)
Rendes gazdasági körülmények között és az erőteljes árnyomás hatásának hiányában, illetve az Indiából származó behozatali szint emelkedésének hiányában az uniós gazdasági ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az állandó egységnyi költségek emelkedésével, amely az tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság következtében lépett fel. Az olcsó indiai behozatal ugyanakkor, melynek nagy részéről megállapították, hogy nem dömpingelték, fokozta a gazdasági visszaesés hatását, és az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés időszakában sem volt képes arra, hogy magához térjen és visszaszerezze piaci részesedését, amelyet az indiai behozatal következményeként veszített el.
(101)
Ezért, jóllehet a 2008-2009-es gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat rossz teljesítményéhez, nem tekinthető úgy, hogy jelentős hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárra.
6.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
12. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítés tonnában
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Értékesítési egységár EUR-ban
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(102)
A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós ágazati szereplők exportértékesítéseinek mennyisége 9 %-kal, az átlagos exportárak pedig 10 %-kal csökkentek. Habár nem zárható ki, hogy az exportteljesítményben jelentkező negatív tendencia további kedvezőtlen hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazatra, a Bizottság úgy véli, hogy tekintettel a kivitelnek az uniós piacon megvalósult értékesítésekhez viszonyítva kis volumenére, ez a hatás nem volt jelentős a megállapított kár tekintetében.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(103)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett az Indiából származó, olcsó behozatal volumene és piaci részesedése. Emellett az is megállapításra került, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon.
(104)
Figyelembe véve azonban azt a tényt, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártó, amelynek kivitele a VI alatt az Unióba irányuló indiai export 87 %-át tette ki, nem exportált rozsdamentes acél kötőelemeket az Unióba dömpingelt áron, a Bizottság úgy véli, hogy az Indiából exportált teljes mennyiség mindössze 13 %-át kitevő dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati viszony nem eléggé megalapozott. Nem lehet azt állítani, hogy a dömpingelt indiai export, tekintettel korlátozott mennyiségére és piaci részesedésére (2 %), valamint arra a tényre, hogy áraik átlagosan 12 %-kal magasabbak voltak a nem dömpingelt behozatalénál, okozza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(105)
Más ismert tényezők elemzése, melyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - beleértve a nem dömpingelt behozatalt, a más harmadik országokból érkező behozatalt, a gazdasági válságot és a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményét - azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt valószínűleg az Unióba irányuló teljes indiai export 87 %-át kitevő, nem dömpingelt behozatal okozza, melynek árai jelentősen alacsonyabbak a dömpingelt behozataléinál.
7. A DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS LEZÁRÁSA
(106)
Mivel nem áll fenn jelentős ok-okozati viszony a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szükségesek, ezért a jelenlegi dömpingellenes eljárást az alaprendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően le kell zárni.
(107)
Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A kapott észrevételek nem változtattak azon a következtetésen, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást le kell zárni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 22-én.