ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 14.)
a litvániai mezőgazdasági földterületek szerzésére vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/240/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak IX. melléklete 4. fejezetére,
tekintettel a Litvánia által beterjesztett kérelemre,
mivel:
(1)
A 2003-as csatlakozási okmány úgy rendelkezik, hogy Litvánia az ott rögzített feltételek szerint a csatlakozást követő, 2011. április 30-án lejáró hétéves időszakra fenntarthatja a más uniós tagállamból származó, Litvániában nem letelepedett, nem bejegyzett, fiókteleppel vagy ügynökséggel ott nem rendelkező természetes személyek és jogi személyek általi, mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó tilalmat. Ez az Európai Unió működéséről szóló szerződés 63-66. cikke által biztosított szabad tőkemozgás alóli átmeneti kivételt jelent. Ez az átmeneti időszak kizárólag egyszer, legfeljebb hároméves időtartamra hosszabbítható meg.
(2)
2011. február 4-én Litvánia kérelmezte a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó átmeneti időszak három évvel történő meghosszabbítását.
(3)
Ezen átmeneti időszakra főleg azért volt szükség, hogy az egységes piac bevezetésének és a közös agrárpolitikára való áttérésnek a kezdetén megőrizzék a mezőgazdasági tevékenységek társadalmi-gazdasági feltételeit Litvániában. Az intézkedések célja különösen az volt, hogy a föld ára és a jövedelmek tekintetében Ausztriával, Belgiummal, Dániával, az Egyesült Királysággal, Finnországgal, Franciaországgal, Görögországgal, Hollandiával, Írországgal, Luxemburggal, Németországgal, Olaszországgal, Portugáliával, Spanyolországgal, és Svédországgal (a továbbiakban: EU-15) összehasonlítva kezdetben meglévő, hatalmas különbségek miatt a mezőgazdasági földterület megszerzésének liberalizálása által az agrárágazatra gyakorolt átmeneti hatással kapcsolatos aggályokat eloszlassa. Az átmeneti időszak célja volt továbbá az is, hogy megkönnyítsék a privatizációs folyamatot és a gazdálkodók mezőgazdasági termőfölddel való kárpótlását. A Bizottság a 2003. évi csatlakozási szerződésben a mezőgazdasági földingatlanok szerzésére megállapított átmeneti rendelkezések felülvizsgálatáról szóló, 2008. július 16-i jelentésében (a továbbiakban: a 2008. évi félidős felülvizsgálat) már hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a fent említett mezőgazdasági reform az előirányzott átmeneti időszak végére befejeződjön (1).
(4)
A földreform még folyamatban van Litvániában. A litván hatóságok által benyújtott adatok szerint összesen 429 000 hektár állami földterület tulajdonjogát kell tisztázni. Jelen pillanatban csupán 77 200 hektár állami mezőgazdasági területet privatizáltak, és - a litvániai összes mezőgazdasági földterület 11,42 %-át kitevő - 351 000 hektár mezőgazdasági földterület tulajdonjoga még tisztázatlan.
(5)
A litván hatóságok véleménye szerint a tulajdonjogok tisztázatlansága a mezőgazdasági üzemek kedvezőtlen szerkezetével együtt óhatatlanul akadályozza a földügyleteket és a mezőgazdasági területek konszolidációját. A földterületek szétaprózottsága ugyanakkor alacsony versenyképességhez és kevésbé piacorientált gazdaságok kialakulásához vezet. Ebben az összefüggésben a litván hatóságok által 2009-re vonatkozóan rendelkezésre bocsátott adatokból kiderül, hogy abban az évben a legfeljebb 5 hektár méretű gazdaságok tették ki az összes gazdaság 52,5 %-át.
(6)
A litván mezőgazdasági ágazat fent említett, az EU-15 mezőgazdasági ágazatához képest alacsonyabb versenyképességét súlyosbítja az, hogy nehéz hozzáférni a pénzügyi forrásokhoz, és hogy magasak a mezőgazdasági földterület megszerzésére felhasznált kereskedelmi hitelekre alkalmazott kamatok (2009-ben több mint 10 %).
(7)
Ezenfelül a mostani globális pénzügyi és gazdasági válság is negatív hatással volt Litvánia gazdaságára, különösen a mezőgazdasági termékek értékesítési áraira. A Litván Köztársaság Kormánya statisztikai hivatalának adatai alapján a mezőgazdasági termékek 2009. évi felvásárlási árainak teljes indexe a 2008. évhez képest 77,8 volt. A visszaesés különösen jelentős volt a növénytermesztési ágazatban, ahol ezen mezőgazdasági termékek 2009. évi felvásárlási árainak teljes indexe a 2008. évhez képest 69,1 volt.
(8)
A fent említett tényezők megmagyarázzák a litván mezőgazdasági termelők jövedelme és az EU-15 termelőinek jövedelme közötti még mindig jelentős, bár csökkenő szakadékot. Az EUROSTAT szerint 2009-ben Litvániában a mezőgazdasági termelők jövedelmének szintje 13,6 %-kal, míg az EU-27 termelőinek átlagos jövedelme 10,7 %-kal csökkent.
(9)
A mezőgazdasági jövedelem szintjéhez hasonlóan a mezőgazdasági földterületek értékesítési árai esetében is fennáll a szakadék Litvánia és a többi uniós tagállam között. Az EUROSTAT adatai alapján a litvániai mezőgazdasági földterületek árai alacsonyan maradnak a többi uniós tagállamhoz képest. A mezőgazdasági földek eladási árának teljes konvergenciája soha nem volt elvárt, sem az átmeneti időszak megszüntetésének szükséges előfeltétele. Mindazonáltal a Litvánia és az EU-15 közötti jelentős földárkülönbségek olyan nagyok, hogy akadályozhatják az árkonvergencia felé való zökkenőmentes előrehaladást.
(10)
Mindezt szem előtt tartva (a litván hatóságok szerint is) feltételezhető, hogy a korlátozás 2011. május 1-jével történő feloldása nyomást gyakorolna a litvániai földárakra. Ezért az átmeneti időszak lejártával a litván mezőgazdasági földterületek piacán súlyos zavarok kialakulása fenyeget.
(11)
Biztosítani kell ezért a csatlakozási okmány IX. mellékletének 4. fejezetében említett átmeneti időszak hároméves meghosszabbítását.
(12)
Annak érdekében, hogy a piac teljes mértékben felkészüljön a liberalizációra, továbbra is rendkívül fontos - még kedvezőtlen gazdasági körülmények között is -, hogy elősegítsék olyan tényezők javulását, mint a gazdálkodók hitel- és biztosítási lehetőségei, és az átmeneti időszak során befejeződjön a mezőgazdasági szerkezeti reform, amint azt a 2008. évi félidős értékelés is hangsúlyozta.
(13)
Mivel a nyitott egységes piac mindig az európai prosperitás középpontjában volt, a külföldi tőke fokozott beáramlása potenciális előnyökkel járna a litvániai mezőgazdasági piac számára is. A 2008. évi félidős értékelésben kiemeltek szerint a külföldiek mezőgazdasági befektetései hosszú távon jelentős hatással lehetnek a tőke és a know-how biztosítására, a földpiacok működésére és a mezőgazdasági termelékenységre. A külföldi tulajdonlás korlátozásának fokozatos lazítása az átmeneti időszakban szintén hozzájárulna a piac teljes liberalizációra való felkészítéséhez.
(14)
A jogbiztonság céljából és annak elkerülése érdekében, hogy a jelenlegi átmeneti időszak lejárta után Litvánia nemzeti jogrendszerében joghézag alakuljon ki, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján kell hatályba lépnie,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Litvániában a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó, a 2003. évi csatlakozási okmány IX. mellékletének 4. fejezetében említett átmeneti időszakot 2014. április 30-ig meg kell hosszabbítani.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 13-án.