PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 457/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 1035/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí 44,9 % až 65,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podali výrobci z EU Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(3)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty.
(5)
Komise shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Za účelem posouzení možného dopadu uložení konečných antidumpingových opatření byla uskutečněna inspekce v prostorách této uživatelské společnosti:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Španělsko
(6)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se k tomuto poskytnutí konečných informací mohly vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stran dotčených daným řízením, potvrzuje se 4. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je dotčeným výrobkem určen melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházející z ČLR.
(10)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Používá se zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(11)
Jeden vyvážející výrobce znovu zopakoval tvrzení uvedené v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice že melamin vyráběný v ČLR a z této země vyvážený je obecně o něco nižší kvality ve srovnání s melaminem vyráběným výrobním odvětvím Unie a nelze jej upotřebit na určitá povrchová použití. Argument o rozdílnosti kvality vzneslo také několik uživatelů se sídlem v Unii.
(12)
Šetření ukázalo, že ačkoliv se melamin možná mírně odlišuje barvou, neprodává se v různých jakostech ani na domácím trhu ani při vývozu. Nebyl poskytnut žádný důkaz toho, že by případné mírné odchylky vedly u melaminu k odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech a druzích konečného použití. Ostatní vyvážející výrobci tento problém neuváděli. Šetření navíc ukázalo, že dotyčný vyvážející výrobce používá obdobný výrobní postup jako výrobní odvětví Unie.
(13)
Na základě výše uvedeného odůvodnění se tvrzení zamítá a potvrzuje se, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se obdobného výrobku, potvrzuje se 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Všem vyvážejícím výrobcům, kteří o ně požádali, bylo zacházení jako v tržním hospodářství původně odmítnuto z toho důvodu, že náklady nejdůležitějších vstupů se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jak je uvedeno v 20. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu ČLR se zemním plynem i s močovinou. Kromě této obecné situace existovaly také důvody pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství, které se týkaly konkrétních společností, jak je uvedeno v 25. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(16)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že cena močoviny v ČLR odpovídá cenám v jiných částech světa, například v Indonésii a na Blízkém východě, a tudíž závěr, že náklady nejdůležitějších vstupů jsou zkresleny, je nesprávný.
(17)
Původní závěr o tom, že trh s močovinou v ČLR podléhá výrazným státním zásahům, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nicméně nebyl zpochybňován. Již tato skutečnost postačuje k učinění závěru, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení není splněno. Tento závěr není nijak dotčen skutečností, že ceny močoviny v ČLR a v některých jiných částech světa mohly být v určitém momentu zhruba na stejné úrovni.
(18)
Jedna skupina vývozců vyjádřila nesouhlas s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, který odůvodnila skutečností, že Komise neobdržela kompletní formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství od všech společností ve spojení. Ve svém vyjádření k poskytnutým informacím tato skupina nabídla plnou spolupráci, ale nezpochybnila skutečnost, že jedna společnost patřící do této skupiny nepředala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství současně se zbytkem skupiny. Tento požadavek se proto zamítá.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 16. až 32. bod odůvodnění.
2. Individuální zacházení
(20)
Předběžně bylo stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(21)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí přiznat individuální zacházení třem skupinám společností s tím, že jeden vyvážející výrobce je vlastněn čínským státem a vedení dalšího vyvážejícího výrobce má rozličné vazby na společnosti zcela ovládané státem. Míra státního zasahování je navíc taková, že všem třem vyvážejícím výrobcům umožní obcházet opatření.
(22)
Šetření ukázalo, že žádný z vyvážejících výrobců, jimž bylo původně přiznáno individuální zacházení, není vlastněn státem. Kromě toho tvrzení, že vedení jednoho vyvážejícího výrobce má vazby na státem ovládané společnosti, nebylo nijak podloženo. K možnosti rizika obcházení je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že vývozní ceny, množství a prodejní a dodací podmínky byly dojednány a stanoveny svobodně, a že vyvážející výrobci nejsou vlastněni státem a ani jejich vedení nijak nepodléhá dominantnímu vlivu státu. Lze proto učinit závěr, že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházet opatření.
(23)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení výrobního odvětví Unie zamítají. Potvrzuje se tudíž původní závěr, že tři z pěti vyvážejících výrobců splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(24)
Za srovnatelnou zemi byla vybrána Indonésie. Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo zjištěno, že jsou spolehlivé a jsou vhodným východiskem pro stanovení běžné hodnoty.
(25)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil výběr Indonésie za srovnatelnou zemi s odůvodněním, že se zúčastněné strany neměly možnost k výběru vyjádřit. Avšak spis, který byl k dispozici pro kontrolu od května 2010 obsahoval informaci vysvětlující, proč byla za srovnatelnou zemi vybrána Indonésie. Strany měly tudíž dostatečnou příležitost, aby se k tomuto výběru vyjádřily, a jejich procesní práva tak byla plně respektována. K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné další připomínky.
(26)
Proto se potvrzuje, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(27)
Je vhodné připomenout, že běžná hodnota byla vypočtena za použití výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk na domácím trhu.
(28)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil stanovenou výši běžné hodnoty, konkrétně částek za prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které vycházely z údajů platných pro výrobní odvětví Unie. Tato metoda však odpovídá čl. 2 odst. 6 písm. c) a je považována za vhodnou. Protože neexistovali jiní vývozci nebo výrobci, na které by se ve srovnatelné zemi vztahovalo šetření, a vzhledem k tomu, že výrobce, na kterého se vztahuje šetření neprodával v období šetření žádnou jinou kategorii výrobků, nebyly dostupné žádné jiné údaje, jež by bylo možné použít jako východisko pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(29)
Toto tvrzení se proto zamítá. Co se týče určení běžné hodnoty, potvrzuje se 35. až 45. bod odůvodnění.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzuje se 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
d) Srovnání
(31)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v souvislosti s DPH. Do této metody však není třeba zasahovat, protože v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. c) byla běžná hodnota s vývozní cenou srovnávána při stejné výši nepřímého zdanění, tj. včetně DPH. Potvrzuje se proto 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(33)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(34)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
D. ÚJMA
1. Újma
1.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Spotřeba Unie
(36)
Některé strany tvrdily, že údaje Eurostatu týkající se dovozu melaminu z ČLR nejsou spolehlivé co do množství. Ověření dat Eurostatu vedlo k menším změnám v údajích o dovozu a následně v údajích o spotřebě Unie, jak ukazuje níže uvedená tabulka. Tyto změny nejsou natolik významné, aby měly dopad na analýzu spotřeby Unie uvedenou v 57. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexováno
100
106
88
72
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje a odpovědi na dotazník.
1.3 Dovoz z dotčené země do Evropské unie
1.3.1 Objem, cena a tržní podíl dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexováno
100
174
139
69
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje.
(37)
Výše uvedené změny objemu dovozu z dotčené země nejsou natolik významné, aby měly dopad na zjištění uvedená v 61. a 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
(38)
Několik uživatelů tvrdilo, že v letech 2009 a 2010 melamin z ČLR nedovezli z toho důvodu, že čínské ceny byly příliš vysoké ve srovnání s cenami převládajícími v EU. Zpochybňovali tedy podbízení ze strany čínských vývozců, jež bylo zjištěno během období šetření.
(39)
Jak je zmíněno v 63. a 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců byla nízká. Z tohoto důvodu byly ke zjištění podbízení použity informace ověřené na místě u spolupracujících čínských společností. Jak je uvedeno v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v období šetření docházelo u dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové důkazy oproti těm, které byly dostupné při uložení prozatímních opatření, se toto tvrzení zamítá.
1.3.2 Cenové podbízení
(40)
Někteří uživatelé tvrdili, že by se mělo přihlížet k práci navíc, která je spojena s manipulací s melaminem dováženým z ČLR. Prohlašovali, že nákupní cena čínského melaminu nezahrnuje tento druh nákladů.
(41)
Přezkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že neexistuje spolehlivá základna, jejíž pomocí by bylo možné určit, za jakých podmínek je melamin z ČLR dovážen, a případně stanovit výši dodatečných nákladů, které mohly vzniknout k nákupní ceně. Výše uvedené strany navíc neposkytly žádné důkazy, a proto se tvrzení zamítá.
(42)
Stejně jako tomu bylo při uložení prozatímních opatření, tvrdily některé strany, že výpočet cenového podbízení by měl vycházet z údajů Eurostatu spíše než z údajů, které byly ověřeny pouze u 30 % spolupracujících čínských společností.
(43)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly pro výpočet cenového podbízení použity údaje spolupracujících vývozců. Tyto údaje byly ověřeny, a jsou proto považovány za spolehlivější než údaje získané z Eurostatu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(44)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 68. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.5 Závěr o újmě
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k závěru o újmě, potvrzuje se 83. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Příčinná souvislost
2.1 Předběžná poznámka
(47)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné považovat za podstatnou. Kromě toho byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2.2 Účinek dumpingového dovozu
(48)
S odvoláním na zrevidované údaje o dovozu uvedené v tabulce 2 výše lze konstatovat, že nadále platí poznámky učiněné v 88. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Dovoz z ČLR během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 31 %. Reagoval tak na snížení spotřeby Unie (- 28 %). Pokud jde o ceny, byla vývozní cena ověřená v prostorách spolupracujících čínských výrobců nižší než průměrná dovozní cena uváděná Eurostatem. Bylo zjištěno, že ceny ověřených spolupracujících čínských vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z ČLR, byly v období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(49)
Šetření ukázalo, že v některých měsících období šetření, když to pro ně bylo cenově výhodné, prodávali čínští vývozci své přebytky melaminu na trhu Unie a z tohoto trhu se stáhli, jakmile ceny začaly klesat. Nepříznivé účinky této cílené cenové politiky na trh Unie trvaly během celého období šetření, protože ceny lze stanovovat na období tří až šesti měsíců. Je tudíž potvrzeno, že přítomnost levného dumpingového dovozu na trhu Unie hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen ve střednědobém výhledu po ukončení tohoto dovozu. Nízká úroveň prodejních cen zásadně přispěla ke ztrátám, které vznikly výrobnímu odvětví Unie, a byla označena za hlavní činitel zjištěné podstatné újmy.
(50)
Na tomto základě lze potvrdit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vliv dalších činitelů
(51)
U tohoto bodu zúčastněné strany v podstatě zopakovaly většinu připomínek uplatněných v prozatímní fázi. Co se týče účinků dumpingového dovozu, některé strany opětovně tvrdily, že údaje Eurostatu by měly mít větší váhu než údaje ověřené v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců. V důsledku takového tvrzení by šetření na místě ztratilo smysl, toto tvrzení proto nemohlo být přijato. Nebyly předloženy žádné důkazy ukazující, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(52)
Některé strany tvrdily, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí. Tyto strany ovšem nepředložily žádné důkazy, které by svědčily o tom, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Dumpingový dovoz navíc umocnil účinky hospodářské krize a následně ještě zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(53)
Obdržené připomínky a předložené důkazy týkající se dalších činitelů neměly takovou povahu, aby mohly změnit závěr učiněný ve 108. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice, že žádný z těchto činitelů nemohl narušit souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Potvrzuje se proto prozatímní závěr, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Zájem unie
3.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(54)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno třemi výrobci se sídlem v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou melaminu přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(55)
Někteří uživatelé tvrdili, že údaje o zaměstnanosti uvedené žadateli byly nadhodnoceny. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by svědčily o tom, že ověřené údaje použité při tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(56)
Jeden uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie uzavřelo výrobní místa kvůli technickým problémům, nikoliv v důsledku údajně dumpingového dovozu.
(57)
Některé závody výrobního odvětví Unie skutečně zaznamenaly určité technické potíže, ale k těm došlo většinou až po skončení období šetření. Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie prokázalo, že továrny, které byly v důsledku dumpingového dovozu nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že opatření již měla na výrobní odvětví Unie pozitivní dopad.
(58)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz pocházející z ČLR by mělo další pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu znovu nabýt přinejmenším část ztracené ziskovosti.
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 112. až 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Zájem dovozců
(60)
Jelikož nebyly uplatněny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by nebylo proti zájmu dovozců.
3.3 Zájem uživatelů
(61)
Úroveň spolupráce ze strany uživatelů byla během prozatímní fáze poměrně nízká. Na celkem 44 zaslaných dotazníků bylo obdrženo pouze sedm odpovědí, které lze považovat za smysluplné. Dovoz zajišťovaný spolupracujícími uživateli představoval přibližně 10 % spotřeby Unie. V prozatímní fázi byl učiněn závěr, že dopad navrhovaných opatření by byl poměrně omezený.
(62)
Po uložení prozatímních opatření byla provedena inspekce v prostorách hlavního spolupracujícího uživatele v Unii. Šetření ukázalo, že podíl melaminu na jeho výrobních nákladech se pohybuje mezi 8 a 15 % v závislosti na činnosti. Možný dopad opatření by proto mohl být poměrně výrazný, v závislosti na podílu melaminu na nákladech a míře ziskovosti, která byla poměrně nízká.
(63)
Podání obdržená od několika uživatelů obsahovala tvrzení, že po uložení prozatímních opatření se na trhu Unie údajně projevil nedostatek melaminu, což vedlo k výraznému a ustavičnému zvyšování cen. Zatímco během období šetření byla prodejní cena melaminu přibližně 900 EUR za tunu, po jeho skončení se ceny pohybují mezi 1 200 EUR a 1 500 EUR za tunu.
(64)
Inspekce provedená v prostorách spolupracujícího uživatele potvrdila, že prozatímní opatření měla dopad na jeho činnost, k čemuž se přidalo zvýšení cen, které výrobní odvětví Unie promítlo do své produkce melaminu. Je pravdou, že tržní podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie činí přibližně 85 %, a v podstatě všichni uživatelé tak velkou část svého melaminu odebírají od výrobců v Unii.
(65)
Informace shromážděné během šetření rovněž naznačují, že růst cen se očekává i po skončení období šetření. Z hlediska zájmu Unie by proto bylo vhodné změnit formu prozatímních opatření, aby se omezil další možný nárůst cen melaminu, což by mělo závažný celkový dopad na podnikání uživatelů.
(66)
Někteří uživatelé tvrdí, že v roce 2010 se na trhu projevil nedostatek melaminu a že výrobci v EU nebyli schopni poptávku na trhu Unie pokrýt a že uložení prozatímních opatření tento nedostatek ještě prohloubilo.
(67)
Analýza dostupných údajů ukázala, že na trhu byl po určitou dobu skutečně nedostatek melaminu, nebylo to však zapříčiněno prozatímními cly, nýbrž celosvětovým vývojem trhu.
(68)
Někteří uživatelé tvrdí, že jim výrobci v EU nebyli schopni dodat potřebná množství melaminu k udržení výroby.
(69)
Analýza dostupných údajů ukázala, že nedostatek se projevil pouze u okamžitých hotovostních nákupů a smluvně dohodnutá množství byla dodána.
(70)
Výrobci v EU a ve třetích zemích navíc informace o dodatečné výrobní kapacitě umístili na Internet, čímž uživatelům v Unii zajistili stabilní dodávky melaminu.
(71)
Jeden uživatel tvrdil, že zastavil výstavbu nového výrobního závodu, protože zjistil, že by při výši uložených prozatímních opatření již na svých hlavních vývozních trzích nebyl konkurenceschopný.
(72)
Někteří uživatelé tvrdili, že pokud budou prozatímní opatření potvrzena, odvozené výrobky z Unie již nebudou moci konkurovat dovozu stejných odvozených výrobků z ČLR. Tito uživatelé proto buď zcela ukončí výrobu, nebo svá výrobní zařízení přesunou mimo Unii.
(73)
Jedno sdružení uživatelů tvrdilo, že jen samotné odvětví výrobců desek na bázi dřeva vytváří tisíce pracovních míst, tj. mnohem více než výrobci melaminu v EU. Uložení konečných opatření by proto nebylo v zájmu Unie.
(74)
Výše uvedené strany na podporu svých tvrzení neposkytly přesvědčivé důkazy, potvrzuje se proto 116. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Závěr o zájmu Unie
(75)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
(76)
Na základě výše uvedených skutečností se však zdá, že v zájmu Unie je změnit formu navrhovaných opatření tak, aby se celkově omezil jakýkoliv možný závažný dopad na podnikání uživatelů, které je silně závislé na dodávkách melaminu.
4. Konečná antidumpingová opatření
4.1 Úroveň pro odstranění újmy
(77)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 123. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Konečná opatření
(78)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr změnit formu opatření tím způsobem, že konečná opatření budou uložena ve formě minimální dovozní ceny v případě spolupracujících vývozců s individuálním zacházením a ve formě pevně stanoveného cla ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu v případě všech ostatních vývozců. Dovoz od spolupracujících vývozců s individuálním zacházením bude podléhat minimální dovozní ceně 1 153 EUR za tunu čisté hmotnosti produktu.
(79)
Minimální dovozní cena vychází z běžné hodnoty zjištěné ve srovnatelné zemi zvýšené na úroveň ceny CIF na hranice Unie za pomoci údajů o vývozu od spolupracujících čínských vývozců a následně vyjádřené v eurech za tunu čisté hmotnosti výrobku.
(80)
Pokud se dovoz na hranici Unie uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, neplatilo by se žádné clo. Pokud se dovoz uskutečňuje za cenu nižší, platilo by se clo odpovídající rozdílu mezi skutečnou cenou a stanovenou minimální dovozní cenou.
(81)
Na nespolupracující vývozce a na vývozce bez individuálního zacházení by se vztahovalo zbytkové clo ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu (vycházející z rozdílu mezi cenou nepůsobící újmu, jak je uvedeno v 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a transakcí spolupracujícího vývozce, která během období šetření způsobila největší újmu) bez ohledu na dovozní cenu.
(82)
Taková forma opatření by výrobcům v EU umožnila překonat účinky dumpingu působícího újmu a měla by rovněž předejít nepatřičnému zvýšení cen, které by mohlo mít výrazný nepříznivý dopad na podnikání uživatelů.
(83)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku. Výrobní odvětví Unie následně protestovalo proti tvrzením uživatelů, která se týkala nedostatku dotčeného výrobku a vývoje cen na trhu Unie po skončení období šetření. Co se týče nedostatku výrobku, argumentovalo výrobní odvětví Unie tím, že toto odvětví má cyklickou povahu a že dodávky bylo možné zajistit z jiných zdrojů, například z Trinidadu nebo z Kataru. K cenové tendenci uvedli argument, že nárůst začal již dlouho před uložením prozatímních opatření. Nelze ovšem popírat, že po uložení prozatímních opatření ceny nadále rostly a že dovoz z jiných zdrojů je nevýznamný. Připomínky předložené jinými stranami byly řádně posouzeny, ale nebyly takové povahy, aby si vyžádaly změnu závěrů.
(84)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v článku 1, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(85)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(86)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení a v zájmu zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel, se má za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura předložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu platnému pro všechny ostatní vývozce.
(87)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu jedné ze společností využívajících minimální dovozní cenu, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení minimální dovozní ceny a následného uložení cla.
(88)
Pokud by se po uložení konečných opatření podstatně změnily podmínky na trhu, může Komise ze své iniciativy formu opatření podrobit přezkumu s cílem posoudit, zda mají opatření předpokládaný účinek a odstraňují újmu a zda by změna formy opatření byla opodstatněná.
4.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(89)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Minimální dovozní cena
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Clo
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Všechny ostatní společnosti
-
415
A999
Pro jednotlivé vyjmenované výrobce je částka konečného antidumpingového cla, která se použije na výrobek popsaný v odstavci 1, tvořena rozdílem mezi minimální dovozní cenou a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, a to vždy, když je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Pokud se čistá cena s dodáním na hranice Unie před proclením rovná nebo je vyšší než odpovídající minimální dovozní cena, nebude od těchto jednotlivých vyjmenovaných výrobců vybíráno clo.
Použití minimální dovozní ceny stanovené pro společnosti uvedené v tomto odstavci je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Pokud taková faktura není předložena, uloží se clo platné pro všechny ostatní společnosti.
3. Pro jednotlivé vyjmenované výrobce a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), se výše stanovená minimální dovozní cena sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena. Splatné clo se potom rovná rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením.
Pro všechny ostatní společnosti a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1035/2010 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
A TANÁCS 457/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. május 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság az 1035/2010/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó melamin behozatalára. Az ideiglenes dömpingellenes vámok mértéke 44,9 % és 65,2 % között volt.
(2)
Az eljárásokat azt követően indították meg, hogy 2010. január 4-én EU gyártók (a Borealis Agrolinz Melamine GmbH, a DSM Melamine B.V. és a Zakłady Azotowe Puławy; a továbbiakban: a panaszosok), amelyeknek termelése a melamin teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki, panaszt nyújtottak be.
(3)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél írásbeli észrevételt nyújtott be az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a végleges megállapításaihoz szükségesnek tartott információkat. E célból ellenőrző látogatásra került sor az alábbi felhasználói vállalat telephelyein annak megállapítására, hogy milyen hatásai lehetnek a végleges dömpingellenes intézkedések kivetésének:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Spanyolország
(6)
Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó melamin behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(7)
Az érdekeltek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta, és indokolt esetben figyelembe vette.
3. Az eljárásban érintett felek
(8)
Az eljárásban érintett felektől érkező észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (4)-(10) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(9)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése szerint az érintett termék a Kínából származó melamin, amely jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozik.
(10)
A melamin karbamidból nyert fehér, kristályos por. Főként rétegelt műanyagok, présporok, fatáblák és bevonó gyanták gyártásához használják.
2. A hasonló termék
(11)
Egy exportáló gyártó megismételte az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében szereplő állítást, miszerint a Kínában gyártott és onnan behozott melamin az uniós ágazat által gyártott melaminhoz képest valamivel gyengébb minőségű, és egyes alkalmazásokhoz, mint például felületbevonásokhoz, nem használható. A minőségbeli különbségét érvként több uniós felhasználó is említette.
(12)
A vizsgálat azt mutatta, hogy míg színét tekintve a melamin némi eltérést mutathat, eladásában nem játszanak szerepet a különböző minőségi standardok sem a hazai, sem pedig az exportpiacokon. Arra vonatkozóan pedig, hogy a melamin esetleges kisebb eltérései különböző alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokhoz és végfelhasználásához vezetnének, nem érkezett bizonyíték. A kérdést más exportáló gyártó nem vetette fel. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a kérdéses exportáló gyártó hasonló gyártási eljárást alkalmazott, mint az uniós ágazat.
(13)
A fentiek alapján az állítás elutasítása mellett megerősítésre kerül, hogy az uniós ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a Kínában gyártott és annak belső piacán értékesített, illetve a Kínából az Unióba behozott, valamint az analóg ország szerepét betöltő Indonéziában gyártott és értékesített melamin az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.
(14)
A hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)-(15) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
C. A DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(15)
Eredetileg egy piacgazdasági elbánást kérő exportáló gyártó kérelmének sem adtak helyt, mivel a legfőbb nyersanyagok költsége az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában előírtakkal ellentétben nem tükrözte alapvetően a piaci értékeket. Az ideiglenes rendelet (20)-(24) preambulumbekezdésében szereplők szerint a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapította, hogy ennek oka az állami beavatkozás Kína földgáz- és karbamidpiacán. Ezen általános helyzeten kívül vállalatspecifikus okai is voltak a piacgazdasági elbánás elutasításának, amint azt az ideiglenes rendelet (25)-(28) preambulumbekezdései ismertetik.
(16)
Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a karbamid ára Kínában hasonló volt, mint a világ többi részén, így például Indonéziában és a Közel-Keleten, ezért az a következtetés, hogy a legfőbb nyersanyagok költsége torzítva lett volna, nem helytálló.
(17)
Ugyanakkor nem kérdőjelezték meg az eredeti következtetést, miszerint Kínában a karbamidpiacon jelentős volt az állami beavatkozás, amint az az ideiglenes rendelet (23) és (24) preambulumbekezdésében szerepel. Már önmagában ez alapján is megállapítható, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő 1. feltétel nem teljesül. E következtetést nem befolyásolja az a tény, hogy a karbamid ára Kínában és a világ némely más országában egy adott időpontban akár majdnem azonos szinten is lehetett.
(18)
Az egyik exportáló csoport nem értett egyet a piacgazdasági elbánás és az egyedi elbánás iránti kérelem visszautasításával azon tény alapján, hogy a Bizottsághoz nem érkezett be kitöltött formanyomtatvány a kapcsolódó vállalattól a piacgazdasági elbánás kapcsán. A közzétételhez fűzött észrevételeiben e csoport teljes körű együttműködést ajánlott fel, de nem vonta kétségbe azt a tényt, hogy egyik kapcsolódó vállalata nem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet formanyomtatványon a csoport többi tagjával azonos időben. Ezért ez az érv elutasításra kerül.
(19)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában a (16)-(32) preambulumbekezdések ezúton megerősítésre kerülnek.
2. Egyedi elbánás
(20)
Ideiglenesen megállapításra került, hogy az öt KNK-beli exportáló gyártó, illetve csoport közül három teljesítette az egyedi elbánás valamennyi követelményét.
(21)
Az uniós ágazat megkérdőjelezte a három vállalatcsoportnak biztosított egyedi elbánásról szóló döntést, azzal érvelve, hogy az egyik exportáló gyártó tulajdonosa a kínai állam, egy másiknak pedig különféle vezetői szintű kapcsolatai vannak olyan vállalatokkal, amelyeket végső soron az állam ellenőriz. Az állami beavatkozás mértéke ráadásul akkora, hogy lehetővé teszi az intézkedések kijátszását mindhárom exportáló gyártó tekintetében.
(22)
A vizsgálat kimutatta, hogy az eredetileg egyedi elbánást kapott exportáló gyártók egyike sem volt állami tulajdonban. Nem volt alátámasztva továbbá az az állítás, hogy az egyik exportáló gyártó vezetőségének kapcsolatai vannak állami ellenőrzés alatt álló vállalatokkal. Az intézkedések kijátszásának esetleges kockázatát tekintve meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat szerint az exportárak, a mennyiségek és az értékesítési feltételek tárgyalása és meghatározása szabadon történt, és hogy az exportáló gyártók nem voltak állami tulajdonban, és vezetői szinten nem voltak dominánsan állami befolyás alatt sem. Ebből következően megállapítható, hogy az állami befolyás nem olyan, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását.
(23)
A fentiekre tekintettel az uniós ágazat állítását el kellett utasítani. Az eredeti megállapítás, miszerint az öt exportáló gyártóból három megfelel az egyedi elbánás összes követelményének, ezért megerősítésre kerül.
3. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(24)
Analóg országként Indonézia lett kiválasztva. Az együttműködő indonéz gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték és úgy találták, hogy azok megbízható információk, amelyekre a rendes értéket alapozni lehet.
(25)
Az egyik exportáló gyártó megkérdőjelezte Indonézia analóg országként történő kiválasztását azon az alapon, hogy az érdekelt feleknek nem volt lehetőségük véleményezniük a kiválasztást. A 2010 májusa óta az ellenőrzéshez megnyitott dosszié azonban tartalmazott indokolást arról, hogy miért Indonézia lett kiválasztva analóg országként. A feleknek így megfelelő alkalmuk volt véleményezni ezt a választást és az eljárási jogok maradéktalanul érvényesültek. Az analóg ország kiválasztása tekintetében több észrevétel nem érkezett.
(26)
Így megerősítésre kerül, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében Indonézia megfelelő és ésszerű analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(27)
Emlékeztetni kell arra, hogy a rendes érték kiszámítása az indonéz gyártó gyártási költségeiből, plusz az eladási, általános és adminisztratív költségekből, valamint a hazai piacon realizálható nyereségből összeadódó ésszerű összeg alapján történt.
(28)
Az egyik exportáló gyártó megkérdőjelezte a számított rendes értéket, különösen az általános és adminisztratív költségek és a nyereség tekintetében, amelyek az uniós ágazat ilyen költségein és nyereségén alapultak. Ez a módszer azonban összhangban van 2. cikk (6) bekezdésének c) pontjával és megfelelnők tekintendő. Nem álltak rendelkezésre más adatok, amelyeket fel lehetett volna használni az általános és adminisztratív költségek és a nyereség alapjául, mivel az analóg országban más exportőrök vagy gyártók nem voltak vizsgálva, és a vizsgált terméket a vizsgált időszakban nem értékesítették más termékkategóriában.
(29)
Ezért ez az állítás elutasításra kerül. A (35)-(45) preambulumbekezdés a rendes érték meghatározása tekintetében így megerősítésre kerül.
c) Az egyedi elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai
(30)
Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
d) Összehasonlítás
(31)
A hozzáadottérték-adó kérdésére tekintettel az egyik exportáló gyártó megkérdőjelezte a rendes érték és az exportár összehasonlítását. Mivel azonban a rendes érték és az exportár összehasonlítására azonos közvetett adózási szinten, vagyis a héa beszámításával került sor, összhangban a 2. cikk (10) bekezdésének c) pontjával, a módszer megváltoztatására nincs szükség. Így az ideiglenes rendelet (47)-(48) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
4. Dömpingkülönbözetek
a) Az egyedi elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(32)
A dömpingkülönbözetekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
(33)
Ezen az alapon az uniós határparitásos CIF-ár százalékaként kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Az összes többi exportáló gyártó esetében
(34)
A dömpingkülönbözetekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(52) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
Ezen az alapon a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélküli, uniós határparitásos CIF-ár 65,6 %-a, és az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
D. KÁR
1. Kár
1.1. Az uniós gyártás és az uniós ágazat
(35)
Az uniós gyártásra és az uniós ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)-(56) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
1.2. Az uniós fogyasztás
(36)
Több érdekelt fél állította, hogy az Eurostatnak a KNK-ból származó melamin importjára vonatkozó számai a mennyiséget illetően nem megbízhatóak. Az Eurostat-adatok ellenőrzése kisebb változásokat eredményezett az importadatokban és következésképpen az uniós fogyasztásban, az alábbi táblázatok szerint. Ezek a változások nem olyanok, hogy befolyásolnák az uniós fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (57)-(59) preambulumbekezdésében leírt elemzését, így azok megerősítésre kerülhetnek.
1. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Mennyiség (tonna)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexált
100
106
88
72
Forrás: frissített Eurostat-adatok és a kérdőívre adott válaszok
1.3. Az érintett országból az Európai Unióba irányuló behozatal
1.3.1. A KNK-ból érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
2. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Mennyiség (tonna)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexált
100
174
139
69
Forrás: frissített Eurostat-adatok
(37)
Az érintett országokból importált mennyiségek fenti változásai nem olyanok, hogy befolyásolnák az ideiglenes rendelet (61)-(62) preambulumbekezdésében leírt megállapításokat, így azok megerősítésre kerülhetnek.
(38)
Több felhasználó azt állította, hogy 2009-ben és 2010-ben nem importált melamint a KNK-ból, mivel a kínai árak az Unióban jellemző árakhoz képest túl magasak voltak. Ezért ők kétségbe vonták, hogy a vizsgált időszakban a kínai exportőrök részéről valóban volt-e alákínálás.
(39)
Mint az ideiglenes rendelet (63)-(64) preambulumbekezdése említi, a kínai exportőrök együttműködési készsége kicsi volt. Így az alákínálás megállapítása az együttműködő kínai vállalatokkal a helyszínen ellenőrzött információk alapján történt. Mint az ideiglenes rendelet (66)-(67) preambulumbekezdése említi, az együttműködő exportáló gyártók importja esetében az alákínálás 10,3 % volt az uniós ágazat áraihoz képest. Tekintve, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetésekor rendelkezésre álló adatokhoz képest új adatok nem merültek fel, ez az állítás elutasításra kerül.
1.3.2. Áralákínálás
(40)
Néhány felhasználó azt állította, hogy figyelembe kellene venni a KNK-ból importált melamin kezelésével kapcsolatos többletmunkát. Állításuk szerint a kínai melamin vételi ára nem tartalmazza ezt a típusú költséget.
(41)
Az állítás vizsgálata kimutatta, hogy nem volt megbízható alap annak megállapításához, hogy milyen feltételek mellett történik a melamin importálása a KNK-ból, illetve a vételi árat esetleg növelő költségek megállapításához. Ezenkívül az említett felhasználók nem szolgáltattak adatokat, így ez az állítás elutasításra kerül.
(42)
Mint az ideiglenes intézkedések bevezetésekor is, néhány érdekelt fél ezúttal is felvetette, hogy az alákínálás kiszámításának az Eurostat adatain kellene alapulniuk, nem pedig az együttműködő kínai vállalatok csupán 30 %-ától származó ellenőrzött adatokon.
(43)
Mint az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdése említi, az alákínálás kiszámítása az együttműködő exportőrök adatain alapult. Ezeknek az adatoknak az ellenőrzése megtörtént, és így megbízhatóbbaknak tekinthetők, mint az Eurostattól szerezhető adatok. Ezért ez az állítás elutasításra kerül.
(44)
Az áralákínálásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(67) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer megerősítésre kerül.
1.4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(45)
Az uniós ágazat gazdasági helyzetével kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68)-(82) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
1.5. A kárra vonatkozó következtetés
(46)
A kár megállapítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)-(86) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
2. Okozati összefüggés
2.1. Előzetes megjegyzés
(47)
Mint azt az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdése említi, a vizsgálat tárgyát az képezte, hogy az érintett terméknek a KNK-ból származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. A vizsgálat kiterjedt továbbá a dömpingelt behozataltól eltérő más, az uniós ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőkre is, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
2.2. A dömpingelt behozatal hatása
(48)
A fenti 2. táblázatban szereplő felülvizsgált importadatok alapján az ideiglenes rendelet (88)-(95) preambulumbekezdésében tett észrevételek érvényesek maradnak. Összességében a KNK-ból származó import az uniós fogyasztás csökkenését (- 28 %) követően jelentősen, 31 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az árakat illetően az együttműködő kínai gyártók telephelyein ellenőrzött exportár alacsonyabb volt, mint az Eurostat jelentésében szereplő átlagos importár. A KNK-ból származó összes import mintegy 30 %-át képviselő, ellenőrzött együttműködő kínai exportőrökről megállapítható, hogy a vizsgált időszakban 10,3 %-kal alákínáltak az uniós ágazat árainak.
(49)
A vizsgálat feltárta, hogy a vizsgált időszak egyes hónapjaiban a kínai exportőrök felesleges melaminjukat az Unió piacán értékesítették akkor, amikor az árak vonzóak voltak számukra, és visszavonultak, amikor az árak esni kezdtek. Ez a célzott árpolitika a teljes vizsgált időszakban folyamatosan negatív hatással volt az uniós piacra, tekintve, hogy az árak 3-6 hónapos időszakra rögzíthetők. Így megerősíthető, hogy a kínai visszavonulás után középtávon az Unió piacán az olcsó dömpingelt import jelenléte szerepet játszott a piaci értékesítési árak negatív trendjének további súlyosbításában. Az értékesítési árak alacsony szintje hozzájárult az uniós ágazat által elszenvedett drámai veszteségekhez, és megállapítható, hogy a súlyos kár egyik fő tényezője volt.
(50)
Ezen az alapon a dömpingelt behozatal és az uniós ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés megerősíthető.
2.3. További tényezők hatásai
(51)
Ennél a pontnál az érdekelt felek alapvetően az ideiglenes szakaszban tett észrevételeiket ismételték meg. A dömpingelt import hatását illetően néhány érdekelt fél ismét felvetette, hogy az együttműködő exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött adatok helyett az Eurostat számait kellene figyelembe venni. Ez a felvetés értelmetlenné tenné a helyszíni vizsgálatokat és így nem fogadható el. Nem szolgáltattak olyan adatokat, amelyek bizonyították volna, hogy a vizsgálatban használt adatok nem megbízhatóak. Ezért ez az állítás elutasításra kerül.
(52)
Néhány érdekelt fél felvetette, hogy az uniós ágazat által elszenvedett kárt nem a KNK-ból származó import okozta, hanem a gazdasági világválság. Ezek az érdekelt felek nem szolgáltattak azonban olyan adatokat, amelyek bizonyították volna, hogy a vizsgálatban használt adatok nem megbízhatóak. A dömpingelt import ráadásul felerősítette a gazdasági válság hatását, következésképpen tovább súlyosbította az uniós ágazat helyzetét. Az állítás ezért elutasításra kerül.
(53)
Más tényezőkre vonatkozóan érkezett észrevételek és adatok nem voltak olyanok, hogy megváltoztatták volna az ideiglenes rendelet (108)-(110) preambulumbekezdésében tett megállapításokat, mivel e tényezők egyike sem szakította meg a dömpingelt import és az uniós ágazat által elszenvedett kár közötti oksági láncot. Az ideiglenes megállapítás, miszerint az uniós ágazat a dömpingelt behozatal következtében súlyos kárt szenvedett el, így megerősítésre kerül.
3. Az uniós érdek
3.1. Az uniós ágazat érdeke
(54)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós ágazat az Unió különböző tagállamaiban található három gyártóból áll, amelyek a melaminnal kapcsolatos tevékenységek révén közvetlenül több mint 600 embert foglalkoztatnak.
(55)
Néhány felhasználó felvetette, hogy a panaszosok eltúlozták a foglalkoztatási számokat. Nem szolgáltattak olyan adatokat, amelyek bizonyították volna, hogy a vizsgálatban használt adatok nem megbízhatóak.
(56)
Az egyik felhasználó azt állította, hogy az uniós ágazat műszaki problémák miatt zárt be gyártólétesítményeket, nem pedig az állított dömpingelt import következtében.
(57)
Az uniós ágazat néhány üzemében valóban voltak műszaki problémák, de többnyire a vizsgált időszak után. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az uniós ágazat adatokat nyújtott be arról, hogy a dömpingelt behozatal következtében leállítani kényszerült gyárakat nemrég újra megnyitották. Ez azt mutatja, hogy az intézkedések már pozitív hatást gyakoroltak az uniós ágazatra.
(58)
A KNK-ból származó behozatal elleni végleges dömpingellenes vámok kivetése várhatóan további pozitív hatással jár majd az uniós ágazat gazdasági helyzetére, és lehetővé teszi a számára, hogy az elvesztett nyereségességének legalább egy részét visszaszerezze.
(59)
Az uniós ágazat érdekeire vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)-(115) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
3.2. Az importőrök érdeke
(60)
Mivel az importőrök érdekeit illetően nem voltak észrevételek, megállapítható, hogy a KNK-ból származó melamin behozatalára vonatkozó végleges intézkedések bevezetése nem sértené az importőrök érdekeit.
3.3. A felhasználók érdeke
(61)
Az ideiglenes szakaszban a felhasználók együttműködése aránylag alacsony szintű volt. A kiküldött 44 kérdőívből csak 7 értékelhető érkezett vissza. Az együttműködő felhasználók által behozott import az uniós felhasználásnak körülbelül 10 %-át jelenti. Ebben a szakaszban megállapítható volt, hogy a javasolt intézkedések hatása viszonylag korlátozott lehet.
(62)
Az ideiglenes intézkedések bevezetése után ellenőrző látogatásra került sor a legnagyobb együttműködő uniós felhasználó telephelyén. A vizsgálat kimutatta, hogy a gyártási költségében a melamin 8 % és 15 % közötti részt képvisel, a tevékenységtől függően. Az intézkedések esetleges hatása így, a melamin költségarányától és a nyereségesség szintjétől - amely viszonylag alacsony volt - függően, viszonylag jelentős lehet.
(63)
Számos felhasználó állította, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetése után a melaminból hiány keletkezett az Unió piacán, és hogy ez jelentős és folyamatos árnövekedéshez vezetett. Míg a melamin értékesítési ára 900 EUR/tonna körül volt a vizsgált időszakban, a későbbi árak 1 200 és 1 500 EUR/tonna között mozogtak.
(64)
Az együttműködő felhasználó telephelyén tett ellenőrző látogatás megerősítette, hogy az ideiglenes intézkedések, az uniós ágazat által a melaminra időközben alkalmazott áremeléssel együtt, hatással voltak a tevékenységeire. Az uniós ágazatnak valójában 85 % körüli a részesedése az uniós piacon, és így az összes felhasználó alapvetően az uniós gyártóktól szerzi be a melamin nagy részét.
(65)
A vizsgálat során gyűjtött információkból az is kitűnik, hogy az árak várhatóan tovább nőnek a vizsgált időszak után. Ebből következően indokoltnak látszik az Unió érdekében az ideiglenes intézkedések formájának megváltoztatása a melaminár növekedésének korlátozása céljából, mert az súlyosan és átfogóan érintené a felhasználók működését.
(66)
Néhány felhasználó azt állítja, hogy 2010-ben melaminhiány alakult ki a piacon, az uniós gyártók nem tudták kielégíteni az európai keresletet, és hogy a bevezetett ideiglenes intézkedések növelték ezt a hiányt.
(67)
A rendelkezésre álló adatok elemzése szerint a melaminpiacon valóban hiány volt egy rövid ideig, de azt nem az ideiglenes vámok okozták, hanem világpiaci fejlemények.
(68)
Néhány felhasználó azt állítja, hogy az EU gyártók azért nem szállították melaminból az uniós piacon szükséges mennyiséget, hogy fenntartsák termelésüket.
(69)
A rendelkezésre álló adatok elemzése szerint a hiány csak az azonnali piacon lépett fel, de a szerződéssel lekötött mennyiségeket leszállították.
(70)
Ezenfelül az EU gyártók és harmadik országbeli gyártók új gyártókapacitásokat is üzembe állítottak, biztosítva így a stabil melaminkínálatot az uniós felhasználók számára.
(71)
Egy felhasználó azt állította, hogy leállította új gyártóüzemének építését, mert kiderült, hogy a bevezetett ideiglenes intézkedések mellett a továbbiakban már nem lenne versenyképes a főbb exportpiacain.
(72)
Néhány felhasználó azt állította, hogy ha az ideiglenes intézkedések megerősítésre kerülnek, akkor a melaminból készülő EU termékek elvesztik versenyképességüket a KNK-ból importált ilyen termékekkel szemben. A felhasználók ezért vagy kénytelenek lesznek bezárni vagy az Unióból máshová telepíteni a gyártólétesítményeiket.
(73)
Az egyik felhasználói egyesülés azt állította, hogy csak a fatáblagyártó szektor több ezer munkahelyet teremt, ami sokkal nagyobb szám az uniós melamingyártó szektorhoz képest. A végleges intézkedések bevezetése ezért nem szolgálná az Unió érdekeit.
(74)
Az említett felek nem szolgáltattak meggyőző adatokat állításaik alátámasztására, ezért az ideiglenes rendelet (116)-(121) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
3.4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(75)
A fentiek alapján megállapítható, hogy nincsenek kényszerítő okok a Kínából származó melamin behozatala elleni végleges dömpingellenes vámok kivetésével szemben.
(76)
A fentiek alapján azonban az Unió érdekét szolgálná, ha a javasolt intézkedések formája megváltozna úgy, hogy korlátozzák a melaminkínálattól erősen függő teljes felhasználói körre gyakorolt esetleges súlyos hatásokat.
4. Végleges dömpingellenes intézkedések
4.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(77)
A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó megállapítás módosítását indokoló megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)-(127) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
4.2. Végleges intézkedések
(78)
Az előzőek fényében megállapítható, hogy célszerű az intézkedések formájának megváltoztatása úgy, hogy a végeleges intézkedések az egyedi elbánásban részesített együttműködő exportőrök számára minimum-importárat (MIP), az összes többi exportáló számára pedig a nettó terméktömegre számított 415,00 euró/tonna rögzített vámot jelentsenek. Az egyedi elbánásban részesülő együttműködő exportőröktől származó importra a nettó terméktömegre számított 1 153 euró/tonna minimum-importár vonatkozik.
(79)
Ez a minimum-importár az analóg országban megállapított rendes értéken alapul, megnövelve az együttműködő kínai exportőröktől származó exportadatokból számított uniós határparitású CIF-árra, és a nettó terméktömegre számított euró/tonna értékben kifejezve.
(80)
Amennyiben az import a megállapított minimumimportárral megegyező vagy annál magasabb uniós határparitásos CIF-áron történik, nem kell vámot fizetni. Ha az import ennél alacsonyabb áron történik, a tényleges ár és a megállapított minimum-importár közötti különbséget kell megfizetni.
(81)
A nem együttműködő exportőröket, és az egyedi elbánásban nem részesülő exportőröket az importártól függetlenül a nettó terméktömegre számított 415,00 euró/tonna (az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdésében meghatározott, kárt nem okozó ár és az egyik együttműködő exportőrnek a vizsgált időszakban végrehajtott legnagyobb kárt okozó ügyletében alkalmazott ár közötti különbség) különbözeti vám terheli.
(82)
Az intézkedések ezen formája lehetővé teszi az uniós gyártók számára, hogy kilábaljanak a káros dömping hatásaiból és megakadályozza azt is, hogy a felhasználói körre jelentős negatív hatású indokolatlan áremelkedés következzen be.
(83)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek a végleges dömpingellenes vámok kivetésére tett ajánlást meglapozzák. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően adott határidőn belül felszólalhassanak. Az uniós ágazat ezt követően vitatta a felhasználóknak azt az állítását, hogy az érintett termékből hiány lett volna, valamint az uniós piacon a vizsgált időszak utáni áralakulásra vonatkozó állítást is. A hiánnyal kapcsolatban az uniós ágazat úgy érvelt, hogy az ágazat ciklikus jellegű, és hogy voltak más kínálati források is, például Trinidad és Katar. Az árak tendenciáját illetően vitatták, hogy a növekedés jóval az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt kezdődött volna. Nem tagadható azonban, hogy az árak az ideiglenes intézkedések bevezetésétől fogva folyamatosan nőnek, és hogy a más forrásokból származó import nem jelentős. A többi érintett fél által benyújtott észrevételek megfelelő figyelembevétele megtörtént, de nem voltak köztük olyanak, amelyek módosították volna a megállapításokat.
(84)
Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok - tehát az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék importjára kell alkalmazni. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt viszonyban álló jogi személyeket is - által gyártott termék nem részesülhet e vámtételek kedvezményeiből, és azokra a „minden más vállalat”-ra érvényes vámot kell kivetni.
(85)
Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (3). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint hazai és exportértékesítési tevékenységeinek - például az említett névváltoztatással vagy az új termelési vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos - változását. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosításra kerül az egyedi dönpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok felsorolásának aktualizálásával.
(86)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben egyedi intézkedések szükségesek. Ezen egyedi intézkedések közé tartoznak a következők: az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Olyan behozatalra, amelyet nem kísér ilyen számla, az összes többi exportőrre alkalmazott dömpingellenes különbözeti vám fizetendő.
(87)
Amennyiben a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a minimum-importárra jogosult valamely vállalat kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának gyanúja miatt vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat tárgya többek között annak megállapítása, hogy szükséges-e a minimum-importár eltörlése, és ebből következően vám bevezetése.
(88)
Ha a végleges intézkedések bevezetése után a piaci viszonyok jelentősen megváltoznak, a Bizottság saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja az intézkedések formáját, hogy felmérje, az intézkedések elérték-e a kívánt eredményeket a károkozás megszüntetését illetően, és hogy indokolt-e az intézkedések formájának megváltoztatása.
4.3. Az ideiglenes vámok végleges dömpingellenes beszedése
(89)
A megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára való tekintettel és az uniós ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükséges, hogy az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Minimum-importár
(EUR/tonna a termék nettó tömegére)
Vámtétel
(EUR/tonna a termék nettó tömegére)
TARIC kiegészítő kód
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Minden más vállalat
-
415,00
A999
A név szerint megnevezett gyártók esetében az (1) bekezdésben leírt termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összege a minimum-importár és a nettó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár közötti különbözet minden olyan esetben, amikor ez utóbbi alacsonyabb a minimum-importárnál. E név szerint megnevezett gyártók esetében nem kell vámot fizetni, ha a nettó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár megegyezik a vonatkozó minimumimportárra vagy annál magasabb.
Az ebben a bekezdésben fentebb felsorolt vállalatok esetében meghatározott minimum-importár alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, a „minden más vállalat”-ra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(3) A név szerint megnevezett gyártóknál, és azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátást megelőzően megsérül, és így a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árat a vámérték megállapítása érdekében részarányosítják a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 145. cikkével összhangban, akkor a fent meghatározott minimum-importárat a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árral arányosan csökkenteni kell. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimum-importár és a nettó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított csökkentett ár különbségével.
Minden más vállalatnál, és azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a 2454/93/EGK rendelet 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fenti (2) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket alkalmazni kell.
2. cikk
A 1035/2010/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vám végleges összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege nagyobb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 10-én.