NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2010
ze dne 22. září 2010
o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011-2013)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 189 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na svém zasedání ve dnech 15. a 16. června 2001 v Göteborgu se Evropská rada dohodla na strategii pro udržitelný rozvoj, která má vzájemně posílit ekonomickou, sociální a environmentální politiku, a dodala lisabonskému procesu environmentální rozměr.
(2)
Ve svém usnesení ze dne 21. května 2007 o evropské politice v oblasti vesmíru (3), přijatém na čtvrtém společném a souběžném zasedání Rady Evropské unie a Rady Evropské kosmické agentury na úrovni ministrů, zřízené podle čl. 8 odst. 1 rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Evropskou kosmickou agenturou (4) (dále jen „Rada pro vesmír“), Rada uznala skutečný a možný příspěvek činností v oblasti vesmíru k Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost poskytováním technologií a služeb pro vznikající evropskou znalostní společnost a přispíváním k evropské soudržnosti, a zdůraznila, že vesmír představuje významný prvek evropské strategie pro udržitelný rozvoj.
(3)
Usnesení nazvané „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (5) ze dne 26. září 2008 přijaté na pátém společném a souběžném zasedání rady pro vesmír zdůraznilo, že je nutné rozvíjet vhodné unijní nástroje a režimy financování, s přihlédnutím ke zvláštnostem odvětví vesmírného prostoru a k nutnosti posílit jeho celkovou konkurenceschopnost a konkurenceschopnost příslušného průmyslu a vytvořit vyváženou průmyslovou strukturu; dále je rovněž třeba umožnit vhodné dlouhodobé investice Unie do vesmírného výzkumu a provozování udržitelných vesmírných aplikací ve prospěch Unie a jejích občanů, zejména posouzením všech dopadů politiky pro oblast vesmíru v rámci příštího finančního výhledu.
(4)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o evropské politice pro oblast vesmíru: jak přiblížit vesmír Zemi (6) bylo zdůrazněno, že třeba nalézt pro evropskou vesmírnou politiku vhodné nástroje a programy financování na úrovni EU, které by doplnily prostředky ze sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“), a umožnit tak různým hospodářským subjektům střednědobé a dlouhodobé plánování jejich činnosti; dále bylo v usnesení poukázáno na to, že příští finanční rámec by měl zohlednit vhodné nástroje a programy financování EU, aby se tak umožnily dlouhodobé investice Unie do vesmírného výzkumu a do provozování udržitelných vesmírných aplikací ve prospěch Unie a jejích občanů.
(5)
Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) je iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie provádí na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Jejím prvořadým cílem je poskytovat pod kontrolou Unie informační služby, které umožňují přístup k přesným údajům a informacím v oblasti životního prostředí a bezpečnosti a jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů. Tím by měla podporovat lepší využití průmyslového potenciálu politik týkajících se inovací, výzkumu a technologického rozvoje v oblasti pozorování Země. GMES by mimo jiné měl být klíčovým nástrojem k podpoře biologické rozmanitosti, řízení ekosystémů, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí.
(6)
Aby bylo tohoto cíle GMES dosaženo na udržitelném základě, je nutno koordinovat činnosti různých partnerů zapojených do iniciativy GMES a vyvinout, zřídit a provozovat pozorovací kapacitu, která splňuje požadavky uživatelů, aniž jsou dotčena příslušná vnitrostátní a evropská bezpečnostní omezení.
(7)
V této souvislosti by měl být Komisi při zajišťování koordinace příspěvků Unie, členských států a mezivládních agentur do GMES nápomocen výbor, přičemž by při tom měl maximálně využívat stávajících kapacit a zjišťovat nedostatky, které je třeba řešit na úrovni Unie. Komisi by měl rovněž pomáhat sledovat, zda je GMES soudržně prováděn. Měl by sledovat, jak se politika vyvíjí, a umožnit výměnu osvědčených postupů v rámci GMES.
(8)
Komise by měla odpovídat za provádění bezpečnostní politiky GMES, a to s přispěním výboru. Za tímto účelem by mělo být vytvořeno zvláštní uskupení výboru („rada pro bezpečnost“).
(9)
GMES by měl vycházet z uživatelských potřeb, a tedy vyžadovat vyžaduje trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty GMES pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Rovněž by měl být zřízen zvláštní subjekt („fórum uživatelů“), jehož účelem by bylo usnadnit zjišťování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci mezi GMES a jeho uživateli z veřejného sektoru.
(10)
Má-li být vytvořen rámec zajišťující plný a volný přístup k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a k údajům shromážděným prostřednictvím infrastruktury GMES a má-li být současně zajištěna nezbytná míra ochrany takových informací a údajů, měla by mít Komise pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty v přenesené pravomoci, pokud jde o registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a o kritéria pro omezení přístupu k údajům a informacím GMES, přičemž by měla zohlednit politiky, kterými se v oblasti informací a údajů řídí poskytovatelé údajů potřebných pro GMES, a aniž by byla dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(11)
S cílem zajistit jednotné podmínky provádění tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci přijatých na základě tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci k tomu, aby na základě podmínek a kritérií stanovených akty v přenesené pravomoci přijala zvláštní opatření týkající se omezení přístupu k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES, včetně jednotlivých opatření, která zohlední citlivost příslušných informací a údajů. Komisi by rovněž měly být svěřeny prováděcí pravomoci za účelem koordinace dobrovolných příspěvků členských států a potenciálních součinností s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními iniciativami, stanovení maximální míry spolufinancování v případě grantů, přijetí opatření stanovujících technické požadavky s cílem zajistit kontrolu a integritu systému v rámci zvláštního programu vesmírné složky GMES a regulovat přístup k technologiím, které zvláštní program vesmírné složky GMES zabezpečují, a zacházení s nimi, a za účelem přijetí ročního pracovního programu GMES.
Podle článku 291 Smlouvy o fungování EU se pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí tohoto nového nařízení zůstává v platnosti rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7), s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije.
(12)
Vzhledem k tomu, že GMES je založen na partnerství Unie, ESA a členských států, měla by Komise usilovat o to, aby pokračoval dialog, který byl nedávno navázán s ESA a členskými státy, které disponují odpovídajícími kosmickými kapacitami.
(13)
Služby GMES jsou nezbytné pro podporu trvalého využívání informačních zdrojů v soukromém sektoru, což usnadní inovace prováděné poskytovateli služeb, z nichž mnozí jsou malými nebo středními podniky, a tím vytvoří přidanou hodnotu.
(14)
Systém GMES zahrnuje jak vývojové, tak i provozní činnosti. Pokud jde o provozní činnosti, Rada pro vesmír ve svých třetích orientačních směrech přijatých na zasedání Rady dne 28. listopadu 2005 podpořila postupný, na jasně stanovených prioritách založený přístup k provádění GMES, které bude zahájeno vývojem tří urychlených služeb v oblasti nouzové reakce, monitorování země a námořních služeb.
(15)
V souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (dále jen „finanční nařízení“), byly první provozní služby v oblasti nouzové reakce a monitorování země financovány jako přípravné akce.
(16)
Kromě vývojových činností financovaných v rámci tematické oblasti „vesmír“ zahrnuté v sedmém rámcovém programu je v období 2011-2013 nezbytná činnost Unie, aby byla zajištěna návaznost na přípravné akce a byly zřízeny provozní služby na trvalejším základě v oblastech, které jsou dostatečně vyspělé a mají prokazatelný potenciál pro rozvoj navazujících služeb.
(17)
Ve svém sdělení ze dne 12. listopadu 2008 nazvaném „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): dbáme o bezpečnější planetu“ Komise naznačila svůj přístup ke správě a financování GMES a uvedla svůj záměr pověřit technickým prováděním GMES specializované subjekty, včetně ESA pro vesmírnou složku GMES, jelikož má jedinečné postavení a zkušenosti.
(18)
Koordinací technického provádění služeb GMES by Komise měla případně pověřit příslušné instituce Unie nebo mezivládní organizace, jako je Evropská agentura pro životní prostředí a Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí.
(19)
Provozní služby v oblasti řízení nouzových situací a reakce na humanitární krize jsou nezbytné k tomu, aby bylo možno koordinovat stávající kapacitu Unie a jejích členských států a aby byli lépe připraveni a lépe reagovali na přírodní katastrofy nebo katastrofy způsobené člověkem, které mají často rovněž negativní dopad na životní prostředí, a také lépe zajistili obnovu po těchto katastrofách. Změna klimatu by mohla vést ke zvýšení počtu výskytu nouzových situací, a proto bude mít GMES zásadní význam pro podporu opatření v oblasti přizpůsobení se změně klimatu. Služby GMES by proto měly poskytovat geoprostorové informace za účelem podpory reakcí na nouzové situace a humanitární krize.
(20)
Služby monitorování země jsou důležité pro monitorování biologické rozmanitosti a ekosystémů a pro podporu opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se změně klimatu a pro řízení široké škály zdrojů a politik, z nichž většina se týká přírodního prostředí: půdy, vody, zemědělství, lesů, energetiky a veřejných služeb, zastavěných oblastí, rekreačních zařízení, infrastruktury a dopravy. Provozní služby pro monitorování země jsou nezbytné na evropské i celosvětové úrovni a rozvíjejí se ve spolupráci s členskými státy, třetími zeměmi v Evropě, partnery mimo Evropu a s Organizací spojených národů.
(21)
Služby GMES v oblasti mořského prostředí jsou důležité pro podporu integrované evropské kapacity pro předpovědi pro oceány a jejich monitorování a budoucí poskytování základních klimatických proměnných. Jsou zásadním prvkem monitorování změny klimatu, monitorování mořského prostředí a pro podporu dopravní politiky.
(22)
Služby v oblasti monitorování atmosféry jsou důležité pro monitorování kvality ovzduší, chemických vlastností atmosféry a jejího složení. Jsou také zásadním prvkem monitorování změny klimatu a budoucího poskytování základních klimatických proměnných. Informace o stavu atmosféry je nezbytné poskytovat pravidelně a na regionální a celosvětové úrovni.
(23)
Významnou součástí iniciativy GMES jsou bezpečnostní služby. Evropa bude moci ke svému prospěchu využívat vesmírné prostředky a prostředky in situ, které budou sloužit zavádění služeb, jež se podílejí na řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti bezpečnosti, zejména při kontrole hranic, v rámci námořního dohledu a při podpoře vnější činnosti Unie.
(24)
Monitorování změny klimatu by mělo umožnit přizpůsobovat se jejím důsledkům a zmírňovat je. Zejména by mělo přispívat k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz a předpovědí v měřítku, které je z hlediska přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování významné, a k poskytování příslušných služeb.
(25)
Poskytování provozních služeb financovaných podle tohoto nařízení závisí na přístupu k údajům shromažďovaným prostřednictvím vesmírné infrastruktury, zařízení ve vzduchu, v moři nebo na zemi („infrastruktura in situ“) a průzkumných programů. Proto je nutno, při plném dodržení zásad subsidiarity a proporcionality, zajistit přístup k požadovaným údajům a v případě potřeby může být podporováno shromažďování údajů in situ doplňující stávající činnosti Evropské unie a činnosti na vnitrostátní úrovni. Je nutno zajistit i neustálou dostupnost základní in situ a vesmírné pozorovací infrastruktury, včetně vesmírné infrastruktury speciálně vyvinuté pro GMES v rámci programu ESA týkajícího se vesmírné složky GMES (dále jen „Sentinely“). První Sentinely by měly vstoupit do fáze počátečních provozních činností začátkem roku 2012.
(26)
Komise by měla zajistit, aby se vzájemně doplňovaly výzkumné a vývojové činnosti týkající se GMES v rámci sedmého rámcového programu, příspěvek Unie k počátečním provozním činnostem GMES, činnostem partnerů GMES a stávajícím strukturám, jako jsou evropská datová centra.
(27)
Počáteční provozní činnosti GMES by měly být prováděny v souladu s dalšími příslušnými politikami, nástroji a činnostmi Unie, zejména s politikami v oblasti životního prostředí, bezpečnosti, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce, programem evropských globálních navigačních družicových systémů (GNSS) a ochranou osobních údajů. Dále by měly údaje GMES zachovávat soulad s prostorovými referenčními údaji členských států a podporovat vývoj infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (9) GMES by měl rovněž doplňovat Sdílený informační systém o životním prostředí (SEIS) a činnosti Unie v oblasti nouzové reakce.
(28)
GMES a jeho počáteční provozní činnosti by měly být chápány jako evropský příspěvek k vybudování Globálního systému systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjeného v rámci skupiny pro pozorování Země (GEO).
(29)
Dohoda o evropském hospodářském prostoru a rámcové dohody s kandidátskými a potenciálními kandidátskými zeměmi stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(30)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání počátečních provozních činností GMES finanční krytí ve výši 107 milionů EUR, které je hlavní referenční hodnotou pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu, ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (10) (dále jen „interinstitucionální dohoda“). Předpokládá se, že toto finanční krytí bude doplňovat částka 209 milionů EUR z tématu „vesmír“ sedmého rámcového programu pro výzkumné činnosti doprovázející počáteční provozní činnosti GMES, přičemž hospodaření s touto částkou by mělo probíhat podle platných pravidel a rozhodovacích postupů v rámci sedmého rámcového programu. Tyto dva finanční zdroje by měly být spravovány koordinovaně s cílem zajistit soudržný pokrok v provádění GMES.
(31)
Toto finanční krytí je v souladu se stropem stanoveným pro polokruh 1a víceletého finančního rámce na období 2007-2013, avšak rozpětí zbývající v polokruhu 1a na období 2011-2013 je velmi malé. Je třeba zdůraznit, že o roční částce bude rozhodnuto v rámci ročního rozpočtového procesu v souladu s bodem 37 interinstitucionální dohody.
(32)
Finanční krytí by mělo být pokud možno dále navýšeno, aby mohly být prostředky na závazky přiděleny pro vesmírnou složku ještě ve stávajícím víceletém finančním rámci. Konkrétně se při tom jedná o provoz družic typu Sentinel série A, vypuštění série B a zadání zakázek na podstatné komponenty pro sérii C.
(33)
Komise by proto měla v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období a před koncem roku 2010 prověřit možnost dodatečného financování pro GMES z celkového rozpočtu Unie v době platnosti víceletého finančního rámce 2007-2013.
(34)
Případné přidělení dodatečných finančních prostředků na toto nařízení nad rámec již vyčleněných 107 milionů EUR by mělo být posuzováno na pozadí debaty o budoucnosti evropské vesmírné politiky, zejména pokud jde o zadávání zakázek a správu.
(35)
Komise by rovněž měla v prvním pololetí roku 2011 předložit dlouhodobou finanční strategii pro budoucí víceletý finanční rámec, aniž by tím byl dotčen výsledek jednání o víceletém finančním rámci na období 2014-2020.
(36)
Komise by při finančním plánování měla dbát na to, aby byla během období počátečních provozních činností GMES (2011-2013) a také po jeho skončení zachována kontinuita údajů a aby služby mohly být používány nepřetržitě a bez omezení.
(37)
Podle finančního nařízení by členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost přispět na programy na základě příslušných dohod.
(38)
Informace GMES by měly být plně a volně přístupné, aniž by byla dotčena příslušná bezpečnostní omezení nebo politiky v oblasti údajů zastávané členskými státy a jinými organizacemi, které do GMES přispívají údaji a informacemi. To je nezbytné k podpoře využívání a sdílení údajů z pozorování Země v souladu se zásadami SEIS, INSPIRE a GEOSS. Plný a volný přístup k údajům by rovněž měl zohlednit stávající poskytování údajů na komerčním základě a měl by přispět k posílení trhů v oblasti pozorování Země v Evropě, zejména v navazujících odvětvích, s cílem zvýšit růst a zaměstnanost.
(39)
Podle sdělení Komise ze dne 28. října 2009 nazvaného „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): úkoly a další kroky v oblasti vesmírné složky“ by měla v případě družic typu Sentinel existovat politika plného a volného přístupu k údajům zajištěného pomocí systému bezplatného udělování licencí a přístupu online, který by podléhal bezpečnostním ohledům. Cílem tohoto přístupu je maximalizovat přínosnost údajů získaných pomocí družic typu Sentinel pro co největší škálu možností využití a motivovat koncové uživatele k používání informací vycházejících z údajů pozorování Země.
(40)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné provádět úpravy.
(41)
Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených. neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(42)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu GMES a jeho počátečních provozních činností, nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, protože počáteční provozní činnosti GMES budou také zahrnovat celoevropskou kapacitu a budou záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, a lze jej z důvodu rozsahu činnosti lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle, zejména pokud jde o úlohu Komise jakožto koordinátora činnosti členských států,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zřizuje Evropský program monitorování Země nazvaný GMES a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností v období 2011-2013.
Článek 2
Oblast působnosti GMES
1. Program GMES navazuje na výzkumné činnosti prováděné na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (14) a program ESA týkající se vesmírné složky GMES.
2. Program GMES zahrnuje:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím s využitím pro tyto oblasti:
-
monitorování atmosféry,
-
monitorování změny klimatu sloužící politikám v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování,
-
nouzové řízení,
-
monitorování země,
-
monitorování mořského prostředí,
-
bezpečnost;
b)
vesmírnou složku zajišťující udržitelné pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje pozorování pro oblasti služeb uvedených v písmenu a).
Článek 3
Počáteční provozní činnosti GMES (2011-2013)
1. Počáteční provozní činnosti GMES se vztahují na období 2011-2013 a mohou zahrnovat provozní akce v těchto oblastech:
1)
oblasti služeb uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a);
2)
opatření na podporu využívání služeb uživateli;
3)
přístup k údajům;
4)
podpora shromažďování údajů in situ;
5)
vesmírná složka GMES.
2. Cíle provozních akcí uvedených v odstavci 1 jsou vymezeny v příloze.
Článek 4
Organizační opatření
1. Komise zajistí koordinaci programu GMES s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie a mezinárodní úrovni, konkrétně v případě GEOSS. Zavádění a provozování GMES má být založeno na partnerstvích mezi Unií a členskými státy v souladu s příslušnými pravidly a postupy. Dobrovolné příspěvky členských států a potenciální součinnosti s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními iniciativami jsou koordinovány v souladu s poradním postupem podle čl. 16 odst. 5.
2. Komise spravuje finanční prostředky vyhrazené pro činnosti prováděné podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením a s řídícím postupem podle čl. 16 odst. 4. Komise zajistí doplňkovost a provázanost programu GMES s ostatními příslušnými politikami, nástroji a činnostmi Unie, které se týkají zejména životního prostředí, bezpečnosti, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu (zejména činností v rámci sedmého rámcového programu týkajících se GMES, aniž je dotčeno rozhodnutí č. 1982/2006/ES), dopravy a hospodářské soutěže, mezinárodní spolupráce, programů evropských globálních navigačních družicových systémů (GNSS), ochrany osobních údajů a stávajících práv duševního vlastnictví, směrnice 2007/2/ES, Sdíleného informačního systému o životním prostředí (SEIS) a činností Unie v oblasti nouzové reakce.
3. Jelikož GMES je programem vycházejícím z uživatelských potřeb, Komise zajistí, aby specifikace služeb odpovídaly potřebám uživatelů. Za tímto účelem zavede transparentní mechanismus pro pravidelné zapojení a konzultace uživatelů, který na úrovni Unie i vnitrostátní úrovni umožní zjistit jejich požadavky. Komise zajistí koordinaci s příslušnými uživateli z veřejného sektoru členských států, třetích zemí a v rámci mezinárodních organizací. Požadavky v souvislosti s údaji o službách určí Komise nezávisle po konzultaci fóra uživatelů.
4. Technická koordinace a provádění vesmírné složky GMES se přenese na ESA, kterou v případě potřeby podpoří Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT).
5. Koordinací technického provádění služeb GMES Komise případně pověří příslušné instituce Unie nebo mezivládní organizace.
Článek 5
Poskytování služeb
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění účinné soutěže při poskytování služeb GMES a k podpoře zapojení malých a středních podniků. Komise usnadní využívání výstupů služeb GMES s cílem rozvíjet navazující odvětví.
2. Poskytování služeb GMES se případně decentralizuje tím, že se na evropské úrovni propojí se stávajícími inventáři a kapacitami v oblasti vesmírných údajů, údajů in situ a referenčních údajů v členských státech, aby se zabránilo zdvojování. Nové údaje, které zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití existujících nebo zdokonalitelných souborů údajů technicky neproveditelné nebo neefektivní z hlediska nákladů.
3. Komise může s přihlédnutím ke stanovisku fóra uživatelů určit nebo uznat vhodné postupy certifikace tvorby údajů v rámci programu GMES. Tyto postupy jsou transparentní, ověřitelné a kontrolovatelné, aby byla pro uživatele zajištěna autentičnost, sledovatelnost a integrita údajů. Komise v rámci svých smluvních ujednání s provozovateli služeb GMES zajistí, aby byly tyto postupy zavedeny.
4. Komise předkládá každý rok zprávy o výsledcích dosažených při provádění tohoto článku.
Článek 6
Formy financování z prostředků Unie
1. Financování z prostředků Unie může mít tyto právní formy:
a)
dohody o pověření;
b)
granty;
c)
zadávání veřejných zakázek.
2. Při poskytování finančních prostředků Unie se zajistí skutečná soutěž, transparentnost a rovné zacházení. Tam, kde je to odůvodněné, lze granty Unie poskytovat v určitých formách, včetně rámcové dohody o partnerství nebo spolufinancování provozních či akčních grantů. Granty na provozní náklady udělené subjektům uskutečňujícím cíle obecného evropského zájmu nepodléhají ustanovením finančního nařízení o postupném snižování. U grantů se maximální výše spolufinancování stanoví řídicím postupem podle čl. 16 odst. 4.
3. Komise podává zprávy o přidělení finančních prostředků Unie na jednotlivé činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 a o procesu hodnocení a výsledcích, které přinesla výběrová řízení a smlouvy uzavřené na základě tohoto článku po přidělení zakázek.
Článek 7
Účast třetích zemí
Na provozních akcích uvedených v článku 3 se mohou podílet tyto země:
1)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
2)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidátské země zapojené do procesu stabilizace a přidružení v souladu s rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení týkajícími se obecných zásad účasti těchto zemí v programech Unie, které byly s těmito zeměmi uzavřeny;
3)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v bodech 1) a 2) a mezinárodní organizace, v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
Článek 8
Financování
1. Finanční krytí přidělené na provozní akce uvedené v čl. 3 odst. 1 činí 107 milionů EUR.
2. Rozpočtové prostředky schvaluje každoročně rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.
3. Dodatečné financování programu GMES mohou poskytnout i třetí země nebo mezinárodní organizace.
Dodatečné financování uvedené v prvním pododstavci představují podle čl. 18 finančního nařízení účelově vázané příjmy.
Článek 9
Politika v oblasti údajů a informací GMES
1. Politika v oblasti údajů a informací pro činnosti financované v rámci programu GMES má tyto cíle:
a)
podporovat využívání a sdílení informací a údajů GMES;
b)
úplný a volný přístup k informacím, které produkují služby GMES, a údajům shromažďovaným prostřednictvím infrastruktury GMES, s výhradou příslušných mezinárodních dohod, bezpečnostních omezení a licenčních podmínek, včetně registrace a přijetí uživatelských licencí;
c)
posílit trh v oblasti pozorování Země v Evropě, zejména navazující odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních příležitostí;
d)
přispět k udržitelnosti a kontinuitě poskytování údajů a informací GMES;
e)
podporovat evropské výzkumné, technologické a inovační komunity.
2. Má-li být stanoven rámec pro dosažení cíle politiky v oblasti informací a údajů GMES uvedeného v odst. 1 písm. b) a současně zajištěna nezbytná míra ochrany informací vytvořených v rámci služeb GMES a údajů shromážděných prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES, může Komise přijímat formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 a s výhradou podmínek stanovených v článcích 11 a 12 následující opatření, přičemž zohlední politiky, kterými se v oblasti informací a údajů řídí poskytovatelé údajů potřebných pro GMES, a aniž jsou dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států:
a)
opatření stanovující registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES;
b)
opatření určující kritéria pro omezení přístupu k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES.
Článek 10
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 2 je svěřena Komisi do 31. prosince 2013.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 11 a 12.
Článek 11
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 2 zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Námitky k aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím uvedené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém záměru námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 13
Prováděcí opatření týkající se politiky v oblasti údajů a informací a správy bezpečnosti složek a informací GMES
1. Na základě kritérií uvedených v čl. 9 odst. 2 písm. b) přijme Komise regulativním postupem s kontrolou podle čl. 16 odst. 3 zvláštní opatření omezující přístup k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES.
2. Komise zajistí celkovou koordinaci, pokud jde o bezpečnost složek a služeb GMES, a zohlední přitom nutnost dohledu a integrace bezpečnostních požadavků všech prvků programu, aniž jsou dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států. Zejména přijme Komise regulativním postupem s kontrolou podle čl. 16 odst. 3 opatření, kterými stanoví technické požadavky s cílem zajistit kontrolu a integritu systému v rámci zvláštního programu vesmírné složky GMES a regulovat přístup k technologiím, které zvláštní program vesmírné složky GMES zabezpečují, a zacházení s nimi.
Článek 14
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje a hodnotí provádění provozních akcí uvedených v čl. 3 odst. 1.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů do 31. prosince 2012 zprávu o prozatímním hodnocení a do 31. prosince 2015 zprávu o hodnocení ex post.
Článek 15
Prováděcí opatření
1. Komise přijme roční pracovní program podle článku 110 finančního nařízení a článků 90 a 166 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (15), řídícím postupem podle čl. 16 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Z přídělu finančních prostředků pro program GMES lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou přímo potřebné pro řízení programu GMES a dosažení jeho cílů, zejména výdaje na studie, schůze, informační a publikační činnosti, jakož i veškeré ostatní výdaje na technickou a správní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu GMES.
Článek 16
Výbor pro GMES
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „Výbor pro GMES“).
2. Výbor pro GMES se může scházet v určitém složení za účelem projednání konkrétních otázek, zejména těch týkajících se bezpečnosti („rada pro bezpečnost“).
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Článek 17
Fórum uživatelů
1. Jako zvláštní subjekt se zřizuje fórum uživatelů. Poskytuje Komisi poradenství, pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků uživatelů a koordinaci mezi programem GMES a jeho uživateli z veřejného sektoru.
2. Fóru uživatelů předsedá Komise. Sestává z uživatelů GMES z veřejného sektoru, které jmenují členské státy.
3. Sekretariát fóra uživatelů zajišťuje Komise.
4. Fórum uživatelů přijme svůj jednací řád.
5. Výbor pro GMES je v úplnosti informován o poradenství poskytovaném Fórem uživatelů ve věci provádění programu GMES.
Článek 18
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy Unie uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
2. Pokud jde o činnosti Unie financované na základě tohoto nařízení, rozumí se „nesrovnalostí“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení ustanovení práva Unie nebo jakékoli porušení smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie, a to formou neoprávněného výdaje.
3. Dohody vyplývající z tohoto nařízení, včetně dohod uzavřených se zúčastněnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, upravují především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo jí pověřeného zástupce a audity Účetního dvora, které jsou v případě potřeby prováděny na místě.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 911/2010/EU RENDELETE
(2010. szeptember 22.)
az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011-2013)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
2001. június 15-16-i göteborgi ülésén az Európai Tanács a fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégiát fogadott el, hogy kölcsönösen erősítse a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szakpolitikákat, és környezeti dimenzióval bővítette a lisszaboni folyamatot.
(2)
Az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás (3) 8. cikkének (1) bekezdésével létrehozott Európai Űrügynökség miniszteri szintű Tanácsa (a továbbiakban: az Űrtanács) negyedik együttes ülésén és a kapcsolódó tárgyalásokon az európai űrpolitikáról 2007. május 21-én elfogadott állásfoglalásban (4) a Tanács elismerte az űrtevékenységeknek a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló lisszaboni stratégiához történő valódi és esetleges hozzájárulását azáltal, hogy a kialakulóban lévő európai tudásalapú társadalom számára segítő technológiákat és szolgáltatásokat nyújtanak, és hozzájárulnak az európai kohézióhoz, és hangsúlyozta, hogy a világűr az európai fenntartható fejlődési stratégia jelentős elemét képezi.
(3)
Az Űrtanács ötödik együttes ülésén és a kapcsolódó tárgyalásokon az európai űrpolitika előmozdításáról 2008. szeptember 26-án elfogadott állásfoglalás (5) hangsúlyozta, hogy szükség van a megfelelő uniós eszközök és finanszírozási rendszerek kialakítására, figyelembe véve az űrszektor sajátosságait, az annak általános és ipari versenyképessége megerősítésére való igényt, valamint egy kiegyensúlyozott ipari struktúra szükségességét; továbbá lehetővé kell tenni az Európa és polgárai előnyét szolgáló, a világűrrel összefüggő kutatással és a világűrbe telepített alkalmazások fenntartható működtetésével kapcsolatos, megfelelő hosszú távú uniós beruházást, különösen a világűrrel kapcsolatos valamennyi politikai következménynek a következő pénzügyi terv keretén belül való megvizsgálása révén.
(4)
Az Európai Parlament „Az európai űrpolitika: Európa és a világűr” című 2008. november 20-i állásfoglalásában (6) hangsúlyozta, hogy megfelelő uniós eszközöket és finanszírozási rendszereket kell találni az európai űrpolitika számára az Európai Közösség hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja (2007-2013) (a továbbiakban: a hetedik keretprogram) előirányzatainak kiegészítésére, hogy a különböző gazdasági szereplők közép- és hosszú távon meg tudják tervezni tevékenységeiket, valamint rámutatott, hogy a következő pénzügyi keretnek figyelembe kell vennie olyan megfelelő uniós eszközöket és támogatási rendszereket is, amelyek lehetővé teszik az űrkutatással kapcsolatos, valamint az Európát és polgárait szolgáló, a világűrbe telepített fenntartható alkalmazások működtetésével kapcsolatos hosszú távú uniós befektetéseket.
(5)
A globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (a továbbiakban: a GMES) egy olyan Föld-megfigyelési kezdeményezés, amelyet az Unió vezet, és a tagállamokkal és az Európai Űrügynökséggel (ESA) partnerségben valósít meg. Elsődleges célja, hogy az Unió ellenőrzése mellett olyan információs szolgáltatások jöjjenek létre, amelyek révén a felhasználók igényeihez igazított, pontos adatok és információk érhetők el a környezetvédelem és a biztonság területén. Ennek keretében a GMES-nek elő kell mozdítania az innovációs, kutatási és technológiai fejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását a Föld-megfigyelés területén. A GMES-nek többek között kulcsfontosságú eszközként kell szolgálnia a biológiai sokféleség támogatása, az ökoszisztémák irányítása és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése területén.
(6)
Ahhoz, hogy a GMES célja fenntarthatóan valósuljon meg, koordinálni kell a GMES-ben érintett különféle partnerek tevékenységeit, és a felhasználók igényeinek megfelelő szolgáltatási és megfigyelési kapacitást kell kifejleszteni, kiépíteni és működtetni a vonatkozó nemzeti és európai biztonsági célú korlátozások sérelme nélkül.
(7)
Ezzel összefüggésben a GMES-bizottságnak segítenie kell a Bizottságot az Unió, a tagállamok és a kormányközi ügynökségek GMES-hez való hozzájárulásai összehangolásának biztosításában, a lehető legjobban felhasználva a meglévő képességeket, és azonosítva az uniós szinten kezelendő hiányosságokat. Továbbá támogatnia kell a Bizottságot a GMES következetes végrehajtásának ellenőrzésében. Nyomon kell követnie a politika alakulását, és lehetővé kell tennie a GMES-sel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét.
(8)
A GMES biztonsági politikájának végrehajtásáért a Bizottságnak kell felelnie, a GMES-bizottság közreműködésével. E célra külön egységet kell felállítani a GMES-bizottságon belül (a továbbiakban: a biztonsági tanács).
(9)
A GMES felhasználóközpontú kell, hogy legyen, amely szükségessé teszi a felhasználók folyamatos, hatékony bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási követelmények meghatározására és validálására. A GMES felhasználók számára nyújtott értékének növelése érdekében a köz- és magánszféra végfelhasználóival folytatott rendszeres konzultációk által aktívan törekedni kell javaslataik meghallgatására. Létre kell hozni egy külön testületet is (a továbbiakban: a felhasználói fórum), amely megkönnyíti a felhasználói követelmények azonosítását, a szolgáltatás megfelelőségének ellenőrzését és a GMES-nek a közfelhasználókkal való összehangolását.
(10)
A GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és a GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való teljes körű és nyílt hozzáférést biztosító keret megállapítása, valamint ezen információk és adatok szükséges védelmének biztosítása céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételek és a GMES-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférés korlátozása vonatkozásában, a nemzeti ellenőrzés alatt álló űrinfrastruktúrára és lokális infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti szabályok és eljárások sérelme nélkül, és figyelembe véve a GMES-hez szükséges adatok szolgáltatóinak adat- és információkezelési politikáját. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munkája során, többek között szakértői szinten.
(11)
Az e rendelet, illetve az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtó hatáskört kell ruházni a Bizottságra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal megállapított feltételek és kritériumok alapján külön intézkedéseket fogadjon el a GMES-szolgáltatások által előállított információk és a különös GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való hozzáférés korlátozására, ideértve az adott információ és adat érzékenységét tekintetbe vevő egyedi intézkedéseket is. Emellett végrehajtó hatáskört kell ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy összehangolja a tagállamok önkéntes hozzájárulásait és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi kezdeményezésekkel kialakítható lehetséges szinergiákat, megállapítsa a támogatások társfinanszírozásának megengedett legnagyobb arányát, intézkedéseket fogadjon el a GMES-űrkomponensre vonatkozó programon belül a rendszer ellenőrzésének és teljességének biztosítását célzó műszaki követelmények rögzítésére, és ellenőrizze a GMES-űrkomponensre vonatkozó program biztonságát szolgáló technológiákhoz való hozzáférést, illetve azok kezelését, valamint elfogadja a GMES éves munkaprogramját.
Az EUMSz. 291. cikke értelmében a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meg kell határozni. Ezen új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (7) kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó.
(12)
Mivel a GMES az Unió, az ESA és a tagállamok partnerségén alapul, a Bizottságnak törekednie kell az ESA-val és a világűrbe telepített érintett eszközökkel rendelkező tagállamokkal nemrégiben kialakított párbeszéd folytatására.
(13)
A GMES-szolgáltatások ahhoz szükségesek, hogy a magánszektor jobban és folyamatosan tudja használni az információforrásokat, ezáltal megkönnyítve a szolgáltatók, közöttük számos kis- és középvállalkozás innovációs tevékenységét, és ezáltal hozzáadott értéket termeljenek.
(14)
A GMES fejlesztési tevékenységeket és üzemelést egyaránt tartalmaz. Az üzemelés tekintetében az Űrtanács harmadik ülésén, 2005. november 28-án elfogadott iránymutatásaiban a Tanács támogatta, hogy a GMES megvalósítása fokozatosan történjék, egyértelműen meghatározott prioritások alapján, három gyorsan rendszerbe állítható szolgáltatás fejlesztésével kezdve, mégpedig a katasztrófaelhárítási, a szárazföld-figyelési és a tengerfigyelési szolgáltatással.
(15)
Az első üzemelő katasztrófaelhárítási és szárazföld-figyelési szolgáltatások finanszírozása előkészítő tevékenységként történt, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) (a költségvetési rendelet) 49. cikke (6) bekezdésének b) pontja alapján.
(16)
A hetedik kutatási keretprogramban szereplő űrtechnológiai témakör alapján finanszírozott fejlesztési tevékenységek mellett további uniós fellépés szükséges a 2011-2013 közötti időszakban, hogy biztosított legyen a folytonosság az előkészítő munkák tekintetében, és tartósabb alapokon nyugvó üzemelő szolgáltatásokat hozzanak létre azokon a területeken, amelyek műszaki kiforrottsága megfelelő, és amelyeken a downstream szolgáltatások igazoltan nagy fejlődési potenciállal rendelkeznek.
(17)
„Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): Teszünk bolygónk biztonságáért!” című közleményében a Bizottság ismertette elképzeléseit a GMES irányításáról és finanszírozásáról, és jelezte azt a szándékát, hogy a GMES műszaki megvalósításával szakosodott szervezeteket bíz meg, az űrkomponens esetében például az ESA-t, tekintve annak egyedi helyzetét és szaktudását.
(18)
A Bizottságnak a GMES-szolgáltatások műszaki végrehajtásának koordinálásával adott esetben az illetékes uniós szerveket vagy kormányközi szervezeteket kell megbíznia, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget és a Középtávú Időjárás-előrejelzés Európai Központját.
(19)
A katasztrófaelhárítás és a humanitárius segítségnyújtás területén üzemelő szolgáltatások szükségesek ahhoz, hogy az Unió és a tagállamok meglévő kapacitásai úgy legyenek koordinálhatók, hogy természeti és ember okozta katasztrófák esetén - amelyeknek gyakran van negatív környezeti hatásuk is - jobb legyen a felkészültség, és hatékonyabb a reagálás és a helyreállítás. Mivel az éghajlatváltozás a katasztrófák számának növekedésével járhat, a GMES alapvetően fontos lesz az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodást célzó intézkedések támogatásának területén. A GMES-szolgáltatásoknak ezért térinformatikai adatokat is kell szolgáltatniuk a katasztrófaelhárítás és humanitárius segítségnyújtás elősegítése céljából.
(20)
A szárazföld-figyelési szolgáltatások kulcsfontosságúak a biodiverzitás és az ökoszisztémák figyelése, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és hatásainak enyhítését célzó intézkedések támogatása, továbbá sok erőforrás és szakpolitika kezelése szempontjából - ez utóbbiak többsége a természeti környezettel kapcsolatos: talaj, víz, mezőgazdaság, erdészet, energiaügy és közművek, beépített területek, üdülőhelyek, infrastruktúra és közlekedés. Üzemelő szárazföld-figyelési szolgáltatások szükségesek mind európai, mind globális szinten, amelyeket a tagállamokkal, harmadik európai országokkal és Európán kívüli partnerekkel, valamint az ENSZ-szel együttműködve kell kifejleszteni.
(21)
A tengeri környezet területén működő GMES-szolgáltatások fontosak az integrált európai óceán-előrejelző és -megfigyelő kapacitás támogatása és az alapvető fontosságú éghajlati változók jövőbeni rendelkezésre bocsátása szempontjából. Ezek alapvető elemekként szolgálnak az éghajlatváltozás megfigyeléséhez, a tengeri környezet megfigyeléséhez és a közlekedéspolitika támogatásához.
(22)
A légkörfigyelési szolgáltatások fontosak a levegőminőség, a légköri kémia és a légkör összetételének megfigyelése szempontjából. Ezek szintúgy alapvető elemként szolgálnak az éghajlatváltozás megfigyeléséhez és az alapvető fontosságú éghajlati változók jövőbeni rendelkezésre bocsátásához. A légkör állapotáról való információszolgáltatásra rendszeresen, regionális és globális szinteken is szükség van.
(23)
A biztonsági szolgáltatások a GMES-kezdeményezés fontos részei. Európa alkalmazni fogja a világűrben elhelyezkedő és a lokális eszközöket azon szolgáltatások végrehajtásának támogatására, amelyek célja az Európa előtt álló biztonsági kihívásoknak való megfelelés, nevezetesen a határellenőrzés, a tengeri felügyelet és az Unió külső fellépéseinek támogatása terén.
(24)
Az éghajlatváltozás megfigyelésének lehetővé kell tennie az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást és a hatások enyhítését. Különösen hozzá kell járulnia az alapvető fontosságú éghajlati változók rendelkezésre bocsátásához, az éghajlat elemzéséhez, továbbá az alkalmazkodáshoz és a hatások enyhítéséhez szükséges nagyságrendű előrejelzésekhez, valamint a vonatkozó szolgáltatás nyújtásához.
(25)
Az e rendelet alapján finanszírozandó üzemelő szolgáltatások nyújtása az űrinfrastruktúrán, valamint a levegőbe, tengerre és földre telepített létesítményeken (a továbbiakban: a lokális infrastruktúra) és a felmérési programokon keresztül gyűjtött adatokhoz való hozzáféréstől függenek. A szubszidiaritás és az arányosság elvének teljes tiszteletben tartása mellett biztosítani kell ezért a szükséges adatokhoz való hozzáférést, és adott esetben támogatni lehet a meglévő uniós és tagállami tevékenységeket kiegészítő lokális adatgyűjtést is. Biztosítani kell a megfigyeléshez használt lokális infrastruktúra és űrinfrastruktúra folyamatos rendelkezésre állását, beleértve az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programjának keretében kifejezetten a GMES-hez kifejlesztett űrinfrastruktúrát is (a továbbiakban: a Sentinelek). Az első Sentineleket 2012-től kell üzembe helyezni.
(26)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a hetedik kutatási keretprogram szerinti GMES-vonatkozású kutatási-fejlesztési tevékenységek, a GMES üzembe helyezéséhez történő uniós hozzájárulás, a GMES-partnerek és a már meglévő struktúrák, mint például az Európai Adatközpontok, tevékenysége kölcsönösen kiegészítsék egymást.
(27)
A GMES üzembe helyezését más vonatkozó uniós politikákkal, eszközökkel és fellépésekkel összhangban kell megvalósítani, külön tekintettel a környezetvédelmi és biztonságpolitikára, a versenyképességre és innovációra, a kohéziós, a kutatási és a közlekedési politikára, a versenypolitikára és a nemzetközi együttműködési politikára, a globális navigációs műholdrendszerre (GNSS) és a személyes adatok védelmére. A GMES-adatoknak továbbá összhangban kell maradniuk a tagállamok térinformációs referenciaadataival, és támogatniuk kell az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerint kialakított uniós térinformációs infrastruktúra fejlesztését. A GMES-nek ezenkívül ki kell egészítenie a közös környezeti információs rendszert (SEIS) és a katasztrófaelhárítás területén végzett uniós tevékenységeket is.
(28)
A GMES-t és üzembe helyezését a Föld-megfigyelési Csoport (GEO) keretei között kialakított Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszere (GEOSS) kiépítéséhez való európai hozzájárulásnak kell tekinteni.
(29)
Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás, valamint a tagjelölt és lehetségesen tagjelölt országokkal kötött keretmegállapodások rendelkeznek ezen országok uniós programokban való részvételéről. Ilyen értelmű nemzetközi megállapodások megkötésével más harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvételét is lehetővé kell tenni.
(30)
Ez a rendelet a GMES üzembe helyezésének teljes időtartamára meghatároz egy 107 millió EUR-s pénzügyi keretössszeget, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (10) (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. Ezt a pénzügyi keretösszeget terv szerint kiegészíti egy 209 millió EUR-s összeg a hetedik kutatási keretprogram űrtechnológiai témaköréből a GMES üzembe helyezéséhez kapcsolódó kutatási munkákra, amelyet a hetedik kutatási keretprogramban alkalmazandó szabályokkal és döntéshozatali eljárásokkal összhangban kell kezelni. E két finanszírozási forrást összehangoltan kell kezelni annak érdekében, hogy biztosított legyen a GMES végrehajtásának folyamatos előrehaladása.
(31)
A pénzügyi keretösszeg összhangban áll a 2007-2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében megállapított plafonértékkel, ugyanakkor az 1a. alfejezetben a 2011-2013 közötti időszakra fennmaradó tartalékkeret igen szűkös. Ki kell hangsúlyozni, hogy az éves összeg az éves költségvetési eljárás során kerül megállapításra az intézményközi megállapodás 37. pontjával összhangban.
(32)
Amennyiben lehetséges, a finanszírozást tovább kell növelni, hogy az űrkomponens még a jelenlegi többéves pénzügyi keretből részesüljön kötelezettségvállalási előirányzatokban. Egészen pontosan ez a Sentinel műhold A. sorozatának működtetését, a B. sorozat fellövését és a C. sorozat kulcsfontosságú szerkezeti elemeinek beszerzését érinti.
(33)
E célból a Bizottságnak a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidei felülvizsgálata keretében és 2010 végéig meg kell vizsgálnia a GMES átfogó uniós költségvetésen belüli kiegészítő finanszírozásának lehetőségét a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret idején.
(34)
Az e rendelethez képest a már elkülönített 107 millió EUR-s összegen felüli további kiegészítő finanszírozás biztosítását az európai űrpolitika jövőjéről, nevezetesen a közbeszerzésről és az irányításról folytatott viták keretében mérlegelni kell.
(35)
A Bizottságnak emellett 2011 első félévében hosszú távú finanszírozási stratégiát kell készítenie a jövőbeni többéves pénzügyi keretre vonatkozóan, nem sértve a 2014-2020-as többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások kimenetelét.
(36)
A Bizottságnak a pénzügyi tervezés során biztosítania kell, hogy az adatnyújtás folytonossága a GMES üzembe helyezésének időtartama alatt (2011-2013) és annak lezárulta után is megmaradjon, és a szolgáltatásokat megszakítás és korlátozás nélkül igénybe lehessen venni.
(37)
A költségvetési rendelettel összhangban lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok, harmadik országok és nemzetközi szervezetek megfelelő megállapodások alapján hozzájárulhassanak a programokhoz.
(38)
A GMES-információkhoz való hozzáférésnek teljesnek és nyíltnak kell lennie, a vonatkozó biztonsági korlátozások vagy a GMES-nek adatot és információt szolgáltató tagállamok és más szervezetek adatvédelmi politikáinak sérelme nélkül. Ez szükséges ahhoz, hogy a SEIS, az INSPIRE és a GEOSS elveinek szellemében a Föld-megfigyelési adatok és információk használata és megosztása fokozódjék. Az adatokhoz való teljes és nyílt hozzáférésnek tekintettel kell lennie a meglévő kereskedelmi adatszolgáltatásra is, és elő kell mozdítania az európai Föld-megfigyelési piacok, különösen a downstream szektorok erősödését a növekedés és munkahelyteremtés fokozása érdekében.
(39)
A „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): Az űrkomponenssel kapcsolatos kihívások és következő lépések” című 2009. október 28-i bizottsági közlemény szerint az adatokhoz való teljes körű és nyílt hozzáférésen alapuló politikára van szükség a Sentinelek esetében, díjmentes engedélyezési és online hozzáférési rendszer révén, a biztonsági szempontok függvényében. Ez a megközelítés azt célozza, hogy a Sentinel-adatok használata az alkalmazások legszélesebb körében a lehető legelőnyösebb legyen, és ösztönözni kívánja a Föld-megfigyelési adatokon alapuló információk végfelhasználók általi átvételét.
(40)
Az e rendelet alapján finanszírozott fellépést az esetleges későbbi korrekciók céljából figyelemmel kell kísérni, és értékelni kell.
(41)
Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (11), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet (12) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) értelmében.
(42)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a GMES program létrehozását és üzembe helyezését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert a GMES üzembe helyezéséhez összeurópai kapacitás szükséges, és olyan szolgáltatásoktól függ, amelyeket a tagállamokban globálisan kell koordinálni, és így a koordinációnak uniós szintűnek kell lennie, és ezért az intézkedés léptéke miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, különös tekintettel a Bizottságnak a nemzeti tevékenységek koordinátoraként betöltött szerepére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet létrehozza a GMES elnevezésű európai Föld-megfigyelési programot, és rendelkezik a 2011-2013-as időszak alatti üzembe helyezésének végrehajtására vonatkozó szabályokról.
2. cikk
A GMES alkalmazási köre
(1) A GMES program az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) és az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programjának keretében végzett kutatási tevékenységekre épül.
(2) A GMES program a következőket tartalmazza:
a)
a következő területeket támogató információkhoz való hozzáférést biztosító szolgáltatási komponens:
-
légkörmegfigyelés,
-
az éghajlatváltozás megfigyelése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és hatásainak enyhítését célzó politikák támogatására,
-
katasztrófaelhárítás,
-
szárazföld-megfigyelés,
-
a tengeri környezet megfigyelése,
-
biztonság;
b)
az a) pontban említett szolgáltatási területekhez űrtechnológián alapuló, fenntartható megfigyelést biztosító űrkomponens;
c)
az a) pontban említett szolgáltatási területekhez levegőbe, tengerre és földre telepített eszközökön alapuló megfigyelést biztosító lokális komponens.
3. cikk
A GMES üzembe helyezése (2011-2013)
(1) A GMES üzembe helyezése a 2011-2013 időszakra vonatkozik, és a következő területeket illetően tartalmazhat operatív intézkedéseket:
1.
a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett szolgáltatási területek;
2.
intézkedések a szolgáltatások felhasználók általi igénybevételének támogatására;
3.
hozzáférés adatokhoz;
4.
a lokális adatgyűjtés támogatása;
5.
a GMES űrkomponense.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt operatív intézkedések céljait a melléklet határozza meg.
4. cikk
Szervezési intézkedések
(1) A GMES program és a nemzeti, uniós és nemzetközi szintű tevékenységek - például a GEOSS - közötti koordinációt a Bizottság biztosítja. A GMES alkalmazása és üzemeltetése az Unió és tagállamai közötti partnerségeken alapul, az ezekre vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban. A tagállamok önkéntes hozzájárulásait és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi kezdeményezésekkel kialakítható lehetséges szinergiát a 16. cikk (5) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell koordinálni.
(2) A Bizottság kezeli az e rendelet alapján a tevékenységekre elkülönített pénzeszközöket a költségvetési rendeletnek megfelelően és a 16. cikk (4) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően. A Bizottság biztosítja, hogy a GMES program megvalósítása más vonatkozó uniós politikákkal, eszközökkel és fellépésekkel összhangban és azokat kiegészítve történjék, különös tekintettel a környezetvédelemre, a biztonságra, a versenyképességre és innovációra, a kohéziós, a kutatási politikára (különösen a hetedik keretprogram GMES-hez kapcsolódó tevékenységeire, az 1982/2006/EK határozat sérelme nélkül) és a közlekedési politikára, a versenypolitikára, a nemzetközi együttműködésre, az európai globális navigációs műholdrendszerre (GNSS), a személyes adatok és a meglévő szellemi tulajdonjogok védelmére, a 2007/2/EK irányelvre, a közös környezeti információs rendszerre (SEIS) és a katasztrófaelhárítás területén folytatott uniós tevékenységekre.
(3) Mivel a GMES program felhasználóközpontú kezdeményezés, a Bizottság biztosítja, hogy a szolgáltatások előírásai megfeleljenek a felhasználók igényeinek. E célból megállapít egy, a felhasználók rendszeres bevonására és a konzultációra szolgáló átlátható mechanizmust, amely lehetővé teszi a felhasználók igényeinek uniós és nemzeti szintű figyelembevételét. A Bizottság biztosítja a tagállamokban, harmadik országokban és nemzetközi szervezetekben a közszféra érintett felhasználóival folyó koordinációt. A szolgáltatási adatokra vonatkozó követelményeket a Bizottság a felhasználói fórummal folytatott konzultációt követően függetlenül állapítja meg.
(4) A GMES űrkomponensének műszaki koordinálását és megvalósítását az ESA-ra ruházzák, amely adott esetben igénybe veszi a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) segítségét is.
(5) A Bizottság a GMES-szolgáltatások műszaki megvalósításának koordinálásával adott esetben az illetékes uniós szerveket vagy kormányközi szervezeteket bízza meg.
5. cikk
A szolgáltatások nyújtása
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz a GMES-szolgáltatások nyújtása során hatékony verseny biztosítása, valamint a kis- és középvállalkozások részvételének előmozdítása érdekében. A Bizottság elősegíti a GMES-szolgáltatások használatát a downstream szektor fejlesztése érdekében.
(2) A GMES-szolgáltatások nyújtása decentralizált, amely a kétszeres nyilvántartás elkerülése érdekében adott esetben európai szinten integrálja a tagállamokban meglévő világűrből származó, lokális és referenciaadatok állományát és kapacitását. Kerülendő olyan új adatok létrehozása, amely már létező adatok reprodukálását jelenti, kivéve, ha a meglévő vagy naprakésszé teendő adatok használata műszakilag nem kivitelezhető, vagy nem költséghatékony.
(3) A Bizottság a felhasználói fórum véleményét figyelembe véve a GMES program keretében kidolgozhat vagy hitelesíthet megfelelő eljárásokat az adatok előállításának igazolására. Ezek az eljárások átláthatóak, igazolhatóak és ellenőrizhetőek, azért, hogy a felhasználó számára garantálják az adatok hitelességét, nyomon követhetőségét és teljességét. A GMES-szolgáltatások üzemeltetőivel kötött szerződéses megállapodásokban a Bizottság biztosítja, hogy ezen eljárásokat végrehajtsák.
(4) A Bizottság évente jelentést készít az e cikk végrehajtása során elért eredményekről.
6. cikk
Az uniós finanszírozás formái
(1) Az európai uniós finanszírozás jogi formái az alábbiak lehetnek:
a)
a hatáskör átruházásáról szóló megállapodások;
b)
támogatások;
c)
közbeszerzési szerződések.
(2) Az Unió által nyújtott finanszírozás során biztosítani kell a tényleges versenyt, az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot. Indokolt esetben uniós támogatás meghatározott formában is adható, mint például partnerségi keretmegállapodások, működési társfinanszírozás vagy tevékenységi támogatás formájában. Az általános európai érdekű célkitűzéseket szolgáló szervezetek számára nyújtott működési támogatás felmentést élvezhet a költségvetési rendelet fokozatos csökkentésre vonatkozó rendelkezései alól. Támogatás esetében a társfinanszírozás megengedett legnagyobb arányát a 16. cikk (4) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással kell megállapítani.
(3) A Bizottság jelentést készít az uniós forrásoknak a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott minden egyes tevékenység számára történő kiosztásáról, az értékelési folyamatról és a közbeszerzési pályázatok eredményeiről, valamint a szerződések odaítélését követően az e cikk alapján kötött szerződésekről.
7. cikk
Harmadik országok részvétele
A következő országok vehetnek részt a 3. cikkben felsorolt operatív intézkedésekben:
1.
az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országai, amelyek az EGT-megállapodás szerződő felei is, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel;
2.
a tagjelölt országok, valamint azok a potenciálisan tagjelölt országok, amelyek részesei a stabilizációs és társulási folyamatnak, a velük kötött keretmegállapodásban vagy társulási megállapodás jegyzőkönyvében az uniós programokban történő részvétellel kapcsolatban meghatározott általános elveknek megfelelően;
3.
a Svájci Államszövetség, az 1. és 2. pontban nem említett más harmadik országok és nemzetközi szervezetek, az Unió által ilyen harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel az EUMSz. 218. cikke alapján kötött megállapodás alapján, amely megállapodásnak meg kell határozniuk a részvétel feltételeit és részletes szabályait.
8. cikk
Finanszírozás
(1) A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott operatív intézkedésekhez biztosított pénzügyi keretösszeg 107 millió EUR.
(2) Az előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi évente a többéves pénzügyi keret által megállapított határokon belül.
(3) Harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek szintén nyújthatnak kiegészítő finanszírozást a GMES programhoz.
Az első albekezdésben említett kiegészítő finanszírozás a költségvetési rendelet 18. cikke szerint célhoz kötött bevételnek minősül.
9. cikk
GMES-vonatkozású adat- és információkezelési politika
(1) A GMES program keretében finanszírozott intézkedésekre vonatkozó adat- és információkezelési politika céljai a következők:
a)
a GMES-adatok és -információk használatának és megosztásának segítése;
b)
teljes és nyílt hozzáférés a GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és a GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz, a vonatkozó nemzetközi megállapodások, biztonsági korlátozások és engedélyezési feltételek - köztük a felhasználói licencek nyilvántartásba vételének és elfogadásának - tiszteletben tartásával;
c)
az európai Föld-megfigyelési piacok, különösen a downstream szektor erősítése, a növekedés és munkahelyteremtés segítésének céljával;
d)
hozzájárulás a GMES-adatok és -információk szolgáltatásának fenntarthatóságához és folyamatosságához;
e)
az európai kutatási, technológiai és innovációs közösségek támogatása.
(2) A GMES adat- és információkezelési politika (1) bekezdés b) pontjában említett célkitűzések elérését biztosító keret létrehozása, s egyúttal a GMES-szolgáltatások által előállított információk és a különös GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatok szükséges védelmének biztosítása céljából a Bizottság a 10. cikkel összhangban, valamint a 11. és 12. cikkben meghatározott feltételek alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokon keresztül az alábbi intézkedéseket fogadhatja el, figyelembe véve a GMES-hez szükséges adatok szolgáltatóinak adat- és információkezelési politikáját, a nemzeti ellenőrzés alatt álló űrinfrastruktúrára és lokális infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti szabályok és eljárások sérelme nélkül:
a)
a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételeket meghatározó intézkedések;
b)
a GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és különös GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való hozzáférés korlátozására vonatkozó feltételeket meghatározó intézkedések.
10. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság 2013. december 31-ig felhatalmazást kap a 9. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 11. és a 12. cikk határozza meg.
11. cikk
A felhatalmazás visszavonása
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást.
(2) Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy ésszerű idővel a végső határozat meghozatala előtt tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás esetleges indokait.
(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy az abban megállapított későbbi időponttól hatályos. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
12. cikk
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben.
Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbodik.
(2) Amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az a jogi aktusban megállapított időpontban hatályba lép.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktust ezen időszak lejárta előtt is ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az említett időszak lejárta előtt is hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.
(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.
13. cikk
Az adat- és információkezelési politikára, valamint a GMES-komponensek és információk biztonságának irányítására vonatkozó végrehajtási intézkedések
(1) A 9. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett feltételek alapján a Bizottság a 16. cikk (3) bekezdésének megfelelő szabályozási bizottsági eljárással összhangban különös intézkedéseket fogad el a GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és a GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való hozzáférés korlátozására.
(2) A Bizottság biztosítja a GMES-komponensek és szolgáltatások biztonságának átfogó koordinálását, figyelembe véve a felülvizsgálat szükségességét és a biztonsági követelmények összes elembe történő integrálását, a nemzeti ellenőrzés alatt álló űrinfrastruktúrára és lokális infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti szabályok és eljárások sérelme nélkül. A 16. cikk (3) bekezdése szerinti szabályozási bizottsági eljárással összhangban a Bizottság különösen olyan intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák a GMES-űrkomponensre vonatkozó programon belül a rendszer ellenőrzésének és teljességének biztosítását célzó műszaki követelményeket, és ellenőrzik a GMES-űrkomponensre vonatkozó program biztonságát szolgáló technológiákhoz való hozzáférést, illetve azok kezelését.
14. cikk
Figyelemmel kísérés és értékelés
(1) A Bizottság figyelemmel kíséri és értékeli a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt operatív intézkedések végrehajtását.
(2) A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának 2015. december 31-ig időközi értékelő jelentést, majd egy utólagos értékelő jelentést nyújt be.
15. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Bizottság a költségvetési rendelet 110. cikke és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (15) 90. és 166. cikkének megfelelő éves munkaprogramot fogad el az e rendelet 16. cikk (4) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően.
(2) A GMES program pénzügyi előirányzata fedezheti a GMES program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, felügyeleti, ellenőrzési, pénzügyi vizsgálati és értékelő tevékenységhez kapcsolódó költségeket is, különösen a tanulmányok, értekezletek, tájékoztatási és publikációs tevékenységek kiadásait, továbbá minden olyan technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadást, amely a Bizottságnál felmerül a GMES program irányítása során.
16. cikk
GMES-bizottság
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság (a továbbiakban: a GMES-bizottság) segíti.
(2) A GMES-bizottság meghatározott - nevezetesen a biztonsággal kapcsolatos - kérdések megvitatása céljából különleges összetételben (a továbbiakban: a biztonsági tanács) is tanácskozhat.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikke alkalmazandó, figyelemmel a 8. cikke rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikke alkalmazandó, figyelemmel a 8. cikke rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.
(5) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikke alkalmazandó, figyelemmel a 8. cikke rendelkezéseire.
17. cikk
Felhasználói fórum
(1) A felhasználói fórumot kijelölt szervként alakítják ki. Ez a Bizottság számára nyújt tanácsadást a felhasználói követelmények meghatározása és hitelesítése, valamint a GMES programnak a közfelhasználókkal való összehangolása terén.
(2) A felhasználói fórum elnöke a Bizottság. A fórum a tagállamok által kijelölt közfelhasználókból áll.
(3) A felhasználói fórum titkársági feladatait a Bizottság látja el.
(4) A felhasználói fórum elfogadja saját eljárási szabályzatát.
(5) A GMES-bizottság teljes körű tájékoztatást kap a felhasználói fórum által a GMES program végrehajtásához nyújtott tanácsokról.
18. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása és hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaszerzése, és - ha szabálytalanságra derül fény - hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén, a 2988/95/EK, Euratom rendeletnek, a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek, valamint az 1073/1999/EK rendeletnek megfelelően.
(2) Az e rendelet alapján finanszírozott uniós intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság az uniós jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése indokolatlan kiadási tétel miatt kárt szenved vagy szenvedne.
(3) Az e rendelet alapján kötött megállapodásoknak, beleértve a részt vevő harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokat is, rendelkezniük kell a Bizottság vagy bármely általa felhatalmazott képviselő által ellátott felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekről, amelyekre szükség esetén a helyszínen kerül sor.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. szeptember 22-én.