NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
A BIZOTTSÁG 446/2011/EU RENDELETE
(2011. május 10.)
az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. augusztus 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából, Indonéziából és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes zsíralkoholok és keverékeik (a továbbiakban: a vizsgált termék) Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy két uniós gyártó, a Cognis GmbH és a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (a továbbiakban: a panaszosok) 2010. június 30-án panaszt nyújtottak be. Mindkét vállalat a német jog szerint bejegyzett, németországi, franciaországi és olaszországi telephellyel rendelkező társaság. E két vállalat a vizsgált termék uniós össztermelésének döntő hányadát adja, ebben az esetben több mint 25 %-át. A panasz olyan prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó érintett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, amely elegendőnek minősült az eljárás megindításának indokolásához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszosokat, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintettként ismert importőröket/kereskedőket és felhasználókat, az ismert exportáló gyártókat és az érintett exportáló országok képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel arra, hogy a panasz alapján sok importőrt azonosítottak, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az importőrök esetében mintavételt helyeztek kilátásba. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül négy importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Mivel kevés importőr jelentkezett, az a döntés született, hogy nem alkalmaznak mintavételt.
(6)
A Bizottság kérdőíveket küldött az exportáló gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és valamennyi felhasználónak és beszállítónak, amelyeket érintettként ismert, továbbá mindazoknak a feleknek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ezt kérték.
(7)
A kérdőívekre öt uniós gyártó, két importőr, 21 uniós felhasználó, két indiai exportáló gyártó, két indonéziai exportáló gyártó és a velük kapcsolatban álló kereskedők, valamint három malajziai exportáló gyártó és a velük kapcsolatban álló kereskedők adtak választ.
(8)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek előzetes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Cognis GmbH, Németország
-
Cognis France S.A.S., Franciaország
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Németország
b)
Uniós importőrök:
-
Oleo Solutions Ltd, Egyesült Királyság
c)
Uniós felhasználók:
-
Henkel AG & Co., Németország
-
PCC Rokita SA, Lengyelország
-
Procter & Gamble International Operations SA, Svájc
-
Unilever, Hollandia
-
Zshimmer & Schwarz Italiana SpA, Olaszország
d)
Indiai exportáló gyártók:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai és Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
e)
Indonéz exportáló gyártók:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals és a vele kapcsolatban álló vállalatok, Batam, Szingapúr, Dessau
-
P.T. Musim Mas és a vele kapcsolatban álló vállalatok, Medan, Szingapúr, Hamburg
f)
Malajziai exportáló gyártók:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. és a vele kapcsolatban álló vállalatok, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. és a vele kapcsolatban álló vállalatok, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Vizsgálati időszak
(9)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(10)
Az érintett termék az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó, C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó telített zsíralkoholok (az elágazó láncú izomereket nem ideértve), beleértve a telített egységes zsíralkoholokat (más néven „egységes frakciók”), valamint a döntő részben C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C8-C10 keverék), a döntő részben C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C12-C14 keverék), valamint a döntő részben C16-C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (a továbbiakban: érintett termék), amelyek jelenleg az ex 2905 16 85, a 2905 17 00, az ex 2905 19 00 és az ex 3823 70 00 KN-kód alá tartoznak.
(11)
A vizsgált termék olyan köztes termék, amelyet természetes (olajkémiai) vagy szintetikus (petrolkémiai) forrásból állítanak elő, például természetes zsírokból és olajokból, nyersolajból, földgázból, cseppfolyósított földgázból és szénből. Főként zsíralkohol-szulfátok, zsíralkohol-etoxilátok és zsíralkohol-éter-szulfátok (úgynevezett felületaktív anyagok) előállításához használják alapanyagként. A felületaktív anyagokat detergensek, háztartási szerek, tisztítószerek, tisztálkodószerek előállításához használják.
2.2. Hasonló termék
(12)
Megállapították, hogy az Unióba Indiából, Indonéziából és Malajziából exportált termék, az ezen országokban előállított és belföldön értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási formái megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintik.
(13)
A vizsgálatok során egyesek azt állították, hogy az egyik panaszos telephelyeinek egyikén olyan termékeket gyárt, amelyek elágazó láncú izomer molekulákat tartalmaznak, ezek pedig nem tartoznak a termék fogalmi körébe, ezért ezt a terméket nem szabad hasonló terméknek tekinteni. Ideiglenesen megállapítható, hogy ez az állítás bizonyított, ezért az e gyártóra vonatkozó adatokat nem használták fel a kár felméréséhez. Meg kell jegyezni, hogy két másik vállalatot, amelyek közül az egyik együttműködött a vizsgálatban, ugyanezen okokból szintén ki kellett zárni az uniós gazdasági ágazat fogalmi köréből.
3. DÖMPING
3.1. India
3.1.1. Rendes érték
(14)
A rendes érték meghatározásához először minden egyes exportáló gyártó tekintetében megállapították, hogy a hasonló termék független vevők számára történő belföldi értékesítésének összmennyisége reprezentatív-e az Unióba irányuló exportértékesítés összmennyiségéhez képest. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha az érintett termék belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportértékesítése összmennyiségének 5 %-át. Megállapították, hogy a hasonló termék egyes exportáló gyártók általi belföldi összértékesítése reprezentatív.
(15)
A valamely exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus érintett exportáló gyártó által belföldön független vevőknek értékesített teljes mennyisége legalább 5 %-a volt az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének.
(16)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(17)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(18)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
3.1.2. Exportár
(19)
Mindkét indiai exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek értékesítette az érintett terméket. Az exportárakat ezért az említett független vevők által az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
3.1.3. Összehasonlítás
(20)
A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(21)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ennek alapján a közvetett adók, a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és a mellékköltségek, a csomagolási költségek és a hitelköltségek, továbbá a jutalékok különbségeit - adott és indokolt esetben - kiigazították.
(22)
Mindkét exportáló gyártó azt kérte, hogy ne vegyék figyelembe azokat az értékesítéseket a dömpingkülönbözet kiszámításánál, amelyeket az uniós panaszosok egyikének teljesítettek a vizsgálati időszakban, mivel ezek az értékesítések jelentős mennyiségekről szóltak, erőteljesen nyomott árakon. Ugyanakkor nincs jogi indoka annak, hogy az érintett termékek e kiviteleit miért ne lehetne figyelembe venni a dömpingkülönbözet kiszámításánál. Ezért mindkét exportáló gyártó kérelmét elutasították.
(23)
Mindkét exportáló gyártó kérte az átváltási árfolyam kiigazítását, azzal érvelve, hogy az indiai rúpiát (INR) 2009-től tartósan felértékelték az euróval (EUR) szemben, ezért ez torzíthatja a dömpinggel kapcsolatos számításokat. A kérelem olyan értékesítésekre vonatkozott, amelyeket 2010 januárjától EUR-ban teljesítettek, és arra irányult, hogy az ezen értékesítések INR-re történő átváltására használt árfolyam, azaz az értékesítés hónapjában érvényes árfolyam helyett a két hónappal korábbi árfolyamot vegyék figyelembe. A 2. cikk (10) bekezdésének j) pontja bizonyos körülmények között valóban lehetőséget biztosít az átváltási árfolyam kiigazítására. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy az INR felértékelésére csak a vizsgálati időszak második felében került sor. Meg kell jegyezni továbbá azt is, hogy mindkét indiai vállalat gyakran, rendszeres időközönként emelte árait a fő uniós vevőivel szemben az érintett időszakban, és hogy a panaszosok által az Unióban alkalmazott árak szintén folyamatosan emelkedtek a vizsgálati időszak második felében. Ezért nem bizonyított egyértelműen, hogy az INR felértékelése nem tükröződött időszerűen az indiai exportáló gyártók által uniós vevőikkel szemben megállapított árakban, vagy hogy az a dömpinggel kapcsolatos számítások során alkalmazott jogellenes szankciót jelentett volna. Ezért mindkét vállalat kérelmét elutasították.
3.1.4. Dömpingkülönbözet
(24)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására az együttműködő indiai exportáló gyártók esetében úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlagos exportárral.
(25)
A panaszban szereplő, illetve az együttműködő indiai exportáló gyártóktól kapott információk alapján, és figyelembe véve a rendelkezésre álló statisztikai adatokat, megállapítható, hogy az érintett terméknek Indiában nincs más gyártója. Ezért az India esetében megállapítandó országos dömpingkülönbözetnek meg kell egyeznie az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözettel.
(26)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Minden más vállalat
9,3 %
3.2. Indonézia
3.2.1. Rendes érték
(27)
A rendes érték meghatározásához először minden egyes exportáló gyártó tekintetében megállapították, hogy a hasonló termék független vevők számára történő belföldi értékesítésének összmennyisége reprezentatív-e az Unióba irányuló exportértékesítés összmennyiségéhez képest. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha az érintett termék belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportértékesítése összmennyiségének 5 %-át. Megállapították, hogy a hasonló termék egyes exportáló gyártók általi belföldi összértékesítése reprezentatív.
(28)
A valamely exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus érintett exportáló gyártó által belföldön független vevőknek értékesített teljes mennyisége legalább 5 %-a volt az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének.
(29)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(30)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(31)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(32)
Ha az exportáló gyártó nem értékesítette az adott terméktípust belföldön, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban határozták meg.
(33)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint az exportáló gyártó hasonló termékének előállítására és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon alapult.
3.2.2. Exportár
(34)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy a Szingapúrban vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(35)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül uniós független vevők részére vagy a Szingapúrban található, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatokon keresztül történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(36)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az első független uniós vevő által az e kapcsolatban álló kereskedőknek fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg.
3.2.3. Összehasonlítás
(37)
A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(38)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ennek alapján a közvetett adók, a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és a mellékköltségek, a csomagolási költségek és a hitelköltségek, továbbá a jutalékok különbségeit - adott és indokolt esetben - kiigazították.
(39)
Az egyik vállalat a fizikai jellemzőkben rejlő különbségek alapján kért kiigazítást, mivel folyékony és szilárd halmazállapotú vizsgált terméket is exportál az EU-ba, belföldi piacon viszont csak szilárd halmazállapotút értékesít, a folyékony halmazállapotú vizsgált termék ára pedig alacsonyabb, mint a szilárd halmazállapotúé. A vállalat ugyanakkor nem számszerűsítette ezt a kiigazítást. A szilárd és folyékony halmazállapotú vizsgált termék exportárának egyszerű összehasonlítása alapján nem lehet a fizikai jellemzők különbözőségeire tekintettel kiigazítást megadni. Ráadásul a vállalat számviteli rendszere alapján sem lehet megfelelően elkülöníteni a szilárd és a folyékony termék költségkülönbségeit. Ezért nem lehetett az esetleges kiigazítást megbízhatóan kiszámítani, ennélfogva a kérelmet el kellett utasítani.
(40)
A panaszosok azt állították, hogy Indonéziában az energiaköltségeket torzítják a nagyon olcsó és támogatott energiaárak. Ugyanakkor nem nyújtottak be megalapozott információkat arra vonatkozóan, hogy a belföldi és exporttermelés energiaköltségének ilyen torzulása mennyiben érintené a dömpinggel kapcsolatos számításokat. Ezért ezt az állítást elutasították.
3.2.4. Dömpingkülönbözet
(41)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására az együttműködő indonéz exportáló gyártók esetében úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlagos exportárral.
(42)
A panaszban szereplő, illetve az együttműködő indonéz exportáló gyártóktól kapott információk alapján, és figyelembe véve a rendelkezésre álló statisztikai adatokat, megállapítható, hogy az érintett terméknek Indonéziában nincs más gyártója. Ezért az Indonézia esetében megállapítandó országos dömpingkülönbözetnek meg kell egyeznie az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözettel.
(43)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Minden más vállalat
7,6 %
3.3. Malajzia
3.3.1. Rendes érték
(44)
A rendes érték meghatározásához először minden egyes exportáló gyártó tekintetében megállapították, hogy a hasonló termék független vevők számára történő belföldi értékesítésének összmennyisége reprezentatív-e az Unióba irányuló exportértékesítés összmennyiségéhez képest. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha az érintett termék belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportértékesítése összmennyiségének 5 %-át. Két együttműködő exportáló gyártó esetében megállapították, hogy a hasonló termék exportáló gyártók általi belföldi összértékesítése reprezentatív. A további egy exportáló gyártó esetében nem állapították meg, hogy sor került volna független vevőknek történő belföldi értékesítésre a vizsgálati időszakban.
(45)
A valamely exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus érintett exportáló gyártó által belföldön független vevőknek értékesített teljes mennyisége legalább 5 %-a volt az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének.
(46)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(47)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(48)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(49)
Ha az exportáló gyártó nem értékesítette az adott terméktípust belföldön, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban határozták meg.
(50)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint az exportáló gyártó hasonló termékének előállítására és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon alapult.
(51)
Azon exportáló gyártó tekintetében, amely nem értékesített belföldön a vizsgálati időszakban, az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése a) pontjának értelmében a vizsgálat alá vont másik két exportáló gyártó tekintetében a hasonló termék előállítására és a malajziai piacon való értékesítésére vonatkozóan megállapított tényleges összegek súlyozott átlagán alapult.
3.3.2. Exportár
(52)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(53)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(54)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolatban álló vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az első független uniós vevő által az e kapcsolatban álló vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg.
3.3.3. Összehasonlítás
(55)
A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(56)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ennek alapján a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és a mellékköltségek, a csomagolási költségek és a hitelköltségek kiigazításait - adott és indokolt esetben - elvégezték.
(57)
Egy malajziai exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalat valójában a gyártó exportrészlege. Ennek alapján a vállalat azt állította, hogy a gyártelepi ár megállapításakor túlzott levonásokat alkalmaznának, ha teljes mértékben kiigazítanák az eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint a nyereségeket az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján. E tekintetben a Bizottság megállapította, hogy a számlákat a kapcsolatban álló vállalat állította ki az uniós vevők számára, és az uniós vevők által teljesített kifizetések is a kapcsolatban álló vállalathoz érkeztek be. Azt is fontos megjegyezni, hogy a kapcsolatban álló vállalat értékesítéseire felárat számítottak fel. A kereskedő pénzügyi elszámolásai is azt tükrözték, hogy ő viselte a behozatal és a viszonteladás között felmerült rendes eladási, általános és adminisztratív költségeket. Ebből tehát inkább az tűnik ki, hogy a kapcsolatban álló vállalat valójában az importőr tipikus feladatait látja el. Ennek alapján a vállalat állítását a Bizottság elutasította.
(58)
A panaszosok Malajziára vonatkozóan is benyújtották ugyanazt, a (40) preambulumbekezdésben említett, az energiaköltségekkel kapcsolatos állítást, amelyet Indonézia tekintetében. Ezt az állítást ugyanazokból az okokból szintén elutasították.
3.3.4. Dömpingkülönbözet
(59)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására az együttműködő malajziai exportáló gyártók esetében úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlagos exportárral.
(60)
A panaszban szereplő, illetve az együttműködő malajziai exportáló gyártóktól kapott információk alapján, és figyelembe véve a rendelkezésre álló statisztikai adatokat, megállapítható, hogy az érintett terméknek Malajziában nincs más gyártója. Ezért a Malajzia esetében megállapítandó országos dömpingkülönbözetnek meg kell egyeznie az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözettel.
(61)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Minden más vállalat
13,8 %
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós előállítás meghatározása
(62)
A vizsgálati időszak alatt a hasonló terméket két ismert és néhány egyéb nagyon kis gyártó állította elő az Unióban. Az uniós gyártókról rendelkezésre álló információkat, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is, felhasználták a teljes uniós előállítás megállapítására. Ezen az alapon a teljes uniós előállítás becsült mértéke körülbelül 400 000- 500 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a teljes uniós előállítást képviselő uniós gyártók alkotják.
(63)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a panaszosok egyikét nem lehet az uniós gazdasági ágazat szereplőjének tekinteni, mivel ez a vállalat importálta az érintett terméket a vizsgálati időszakban. Bebizonyosodott ugyanakkor, hogy az e vállalat által a vizsgálati időszakban az érintett országokból behozott termékek százalékos aránya meglehetősen alacsony volt, ennélfogva jelentéktelen a hasonló termék általa történő előállításához képest. Ráadásul ezek a behozatalok főként ideiglenes jellegűek voltak. Megerősíthető tehát, hogy e vállalat fő tevékenysége a vizsgált termék előállítása és értékesítése az EU-ban, valamint fő érdekeltsége megegyezik az uniós gyártókéval. Ebből következően ideiglenesen megállapítható, hogy ez az állítás nem igazolható.
4.2. Uniós fogyasztás
(64)
A fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon teljesített összes értékesítésből, a kötött felhasználásból és az összes behozatalból kiindulva (az Eurostattól származó adatok alapján) állapították meg. Mivel az Eurostat adatai néhány olyan termékre is kiterjednek, amelyek nem egyeznek meg az érintett termékkel, el kellett végezni a megfelelő kiigazításokat. Az információk a bizalmas adatkezelés érdekében indexekben (2007 = 100) szerepelnek.
Uniós fogyasztás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
tonna
100
102
97
102
Éves Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok.
(65)
A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 2 %-kal esett vissza. A fogyasztás 2007 és 2008 között 2,2 %-kal emelkedett, majd 2008 és 2009 között 4,8 %-kal esett vissza. 2009-től a vizsgálati időszak végéig a fogyasztás 4,6 %-kal növekedett.
(66)
A gazdasági visszaesés is hozzájárult a fogyasztás 2008-tól kezdődő csökkenéséhez, mivel az érintett termék felhasználói ebben az időszakban a termékeik iránti kereslet visszaesését tapasztalhatták. A vizsgálati időszak kezdetekor a piaci helyzet valamelyes javulni kezdett, ez azt eredményezte, hogy az érintett termék iránti kereslet 2009 első feléhez képest növekedett.
4.3. Az érintett országokból származó uniós behozatal
4.3.1. Kumuláció
(67)
A Bizottság mérlegelte, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített kritériumok alapján összesítve kell-e értékelni. E cikk előírja, hogy amikor egyszerre két vagy több országból érkező termék behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból származó behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és az egyes országokból származó behozatal mennyisége sem elhanyagolható, valamint b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló közösségi termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.
(68)
Az egyes érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek meghaladják az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábat, azaz az exportárak 2 %-át, és az egyes érintett országokból érkező behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében megállapított 1 %-os piaci részesedési határérték fölött van.
(69)
A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy a dömpingelt behozatalok, valamint a dömpingelt behozatal és a hasonló uniós termék között hasonlóak voltak a versenyfeltételek. Megállapították, hogy az összes érintett országban alkalmazott átlagos behozatali ár csökkent a figyelembe vett időszakban, és ugyanazt a tendenciát követte. Emellett az érintett országokból behozott vizsgált termék minden tekintetben hasonló és felcserélhető volt, és hasonló uniós értékesítési csatornákon keresztül, ugyanazon feltételekkel került értékesítésre, tehát mind egymással, mind az Unióban előállított vizsgált termékkel versenyben volt.
(70)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az összesített értékelés minden követelménye teljesült, és ennek megfelelően az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait a kár elemzése céljából együttesen kell értékelni.
4.3.2. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
Az érintett országokból érkező behozatal
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
tonna
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Éves Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Piaci részesedés
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Éves Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Átlagár EUR/tonnában
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Éves Δ%
8 %
-18 %
5 %
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
(71)
A figyelembe vett időszakban az érintett országokból származó behozatal mennyisége jelentősen, 57 %-kal nőtt. A legnagyobb növekedésre 2007 és 2008 között került sor, amikor a behozatal 58 %-kal emelkedett. A behozatal ezt követően, 2009-ben mérséklődött, majd a vizsgálati időszakban ismételten a 2008. évi szintre emelkedett.
(72)
Az érintett országból származó behozatal átlagára erőteljesen ingadozott a figyelembe vett időszakban, és összességében 6 %-kal csökkent. Az érintett országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak egészében elmaradt a világ többi része és az uniós ágazat által alkalmazott ártól, így növekedett az érintett országok piaci részesedése.
(73)
Az érintett országok piaci részesedése a figyelembe vett időszak során jelentősen, 54 %-kal emelkedett. A legnagyobb növekedésre 2007 és 2008 között került sor. A gazdasági válság során a behozatal mérséklődése volt megfigyelhető, aminek következtében az érintett országok piaci részesedése 2 %-kal csökkent 2008 és 2009 között, azonban a figyelembe vett időszak végére e piaci részesedés ismételten növekedett.
4.3.2.1. Áralákínálás
(74)
Az áralákínálás vizsgálatának céljából az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát hasonlították össze az Unió piacán az első független vevőnek eladott, az érintett országokból behozott termékek azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. A kereskedelem azonos szintjén történő tranzakcióknak a szükséges kiigazítások utáni, engedményekkel és visszatérítésekkel csökkentett árát hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményei az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti eladási árainak százalékában kifejezve jelentős (16 %-ig terjedő) ár-alákínálási különbséget jeleztek. Ezek az ár-alákínálási különbségek az Uniós piacon érdekelt országokból érkező behozatalból eredő árnyomásból fakadnak.
(75)
Érintett országonként az alákínálási különbségek a következők voltak:
Ország
Alákínálási különbség
India
- 0,5 %-tól 16 %-ig
Indonézia
- 12,1 %-tól - 3,2 %-ig
Malajzia
- 10,4 %-tól 15,1 %-ig
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete (3)
4.4.1. Előzetes megjegyzések
(76)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta - az uniós gazdasági ágazat helyzetének 2007-től a vizsgálati időszak végéig történő felmérése céljából - valamennyi gazdasági mutató értékelését.
4.4.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
Az uniós gazdasági ágazat termelése
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Az uniós ágazat kapacitása
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(77)
2007-től 2009-ig az uniós előállítás jelentősen, 23 %-kal csökkent, majd 2009 és a vizsgálati időszak vége között kismértékben javult, így összességében 17 %-os csökkenés volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy bár az uniós fogyasztás körülbelül 5 %-kal csökkent 2008 és 2009 között, ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése jóval nagyobb mértékben, 15 %-kal esett vissza, és az uniós fogyasztás a vizsgálati időszakban tapasztalt növekedése ellenére sem emelkedett.
(78)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása hozzávetőleg 2 %-kal csökkent. A 2008. évi 9 %-os növekedést követő években csökkentették a kapacitást, így a figyelembe vett időszakban összességében 2 %-os kapacitáscsökkenést tapasztaltak.
(79)
Ugyanakkor a csökkenő termelési mennyiség mellett a rendelkezésre álló kapacitás kihasználása is csökkent 15 %-kal a figyelembe vett időszakban. A legnagyobb visszaesésre 2009-ben, az általános gazdasági válság során került sor, ezt kismértékű növekedés követte a vizsgálati időszakban.
4.4.3. Értékesítés és piaci részesedés
(80)
Az alábbi táblázat értékesítési adatai az uniós piacon az első független vevő részére értékesített mennyiségekre és eladási értékekre vonatkoznak.
A független vevők részére történt értékesítés mennyisége az EU-ban
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Éves Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
A független vevők részére történt értékesítés értéke az EU-ban (EUR)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Éves Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
(81)
Az értékesítési mennyiség 18 %-kal, a piaci részesedés 12 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. A figyelembe vett időszak kezdetekor, 2007 és 2008 között az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 15 %-kal csökkent, és a piaci részesedés 12 %-át is elvesztették, annak ellenére, hogy az uniós fogyasztás emelkedett. 2009-ben visszaesett az uniós fogyasztás, ami az értékesítési mennyiség tekintetében további, 6,5 %-os veszteséget jelentett az uniós gazdasági ágazat számára. A vizsgálati időszakban az uniós fogyasztás emelkedésével kismértékben az uniós értékesítés is növekedett. A piaci részesedés azonban változatlan maradt 2008 és a vizsgálati időszak vége között.
4.4.4. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai
Egységár, független vevőknek történő uniós értékesítés esetén
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Éves Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(82)
Az árak jelentősen, 20 %-kal emelkedtek 2007 és 2008 között. Meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártók ugyancsak emelték áraikat ebben az időszakban, jóllehet az uniós gazdasági ágazatnál jóval csekélyebb mértékben.
(83)
2009-ben az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett az árait, hogy reagáljon az érintett országokból származó megnövekedett behozatal miatti nyomásra. 2008-ban az ezen országokból származó behozatal 57 %-kal nőtt, áraik pedig jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat nem tudta ugyanarra a szintre csökkenteni az árait, mint az exportáló gyártók.
(84)
A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat a 2009. évi árszintet tartotta, így az árak összességében 7 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszakban.
4.4.5. Készletek
(85)
Az uniós gazdasági ágazat készletei a figyelembe vett időszak során 33 %-kal csökkentek. A készletek különösen 2008 és a vizsgálati időszak között csökkentek jelentősen, 51 %-kal.
Az uniós gazdasági ágazat zárókészletei
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Éves Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Készlet a termeléshez viszonyítva
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Forrás: kitöltött kérdőívek.
4.4.6. Foglalkoztatottság, bérek és termelékenység
Foglalkoztatottság az uniós gazdasági ágazatban
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az érintett termékhez kapcsolódó összes munkavállaló (a nem nyilatkozó gyártókkal együtt)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Munkavállalónkénti átlagbér (EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Termelékenység (egység/munkavállaló)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(86)
Az uniós gazdasági ágazat leépítésének hatására a munkavállalók száma 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A munkavállalónkénti munkaerőköltségek kismértékben, 6 %-kal növekedtek ugyanebben az időszakban. Ez természetes növekedésnek tekinthető, és elmarad a figyelembe vett időszakban tapasztalható inflációs rátától.
4.4.7. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése, illetve tőkebevonási képesség
Nyereségesség független vevőknek történő uniós értékesítés esetén
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
% nettó veszteség/forgalom
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Az uniós gazdasági ágazat negatív pénzforgalma (EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Pénzforgalom a független vevőknek történő uniós értékesítés %-ában
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Az uniós gazdasági ágazat beruházásai (EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Éves Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negatív befektetési hozam az uniós gazdasági ágazatban
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(87)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét úgy állapították meg, hogy a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó hasznot (ebben az esetben veszteséget) az említett értékesítések forgalmának százalékában fejezték ki. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségessége negatív volt az érintett időszak kezdete, azaz 2007 óta, és a figyelembe vett időszakban a veszteség jelentősen növekedett. A veszteségek a 2008. évi csökkenés után 2009-ben, az általános gazdasági válság idején ismét nagymértékben növekedtek. A gazdaság vizsgálati időszakban tapasztalt fellendülése ugyanakkor lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a forgalmi veszteségeit mérsékelje, amely még mindig messze elmaradt a pozitív nyereségszintektől.
(88)
A pénzforgalomban tapasztalható tendencia - ami a gazdasági ágazatnak azon képessége, hogy saját maga finanszírozza a tevékenységeit - nagymértékben tükrözi a nyereségesség alakulását. A pénzforgalom negatív volt 2007-ben, és jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban. Ugyanez mondható el a beruházások megtérüléséről is, amely a figyelembe vett időszak során - az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredményekkel összhangban - hasonlóan negatív volt.
(89)
A fentiek következményeként az uniós gazdasági ágazat beruházásra való képessége korlátozódott, mivel a pénzforgalma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. Ennek következtében a beruházások hozzávetőleg 35 %-kal estek vissza az említett időszakban.
4.4.8. Növekedés
(90)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós fogyasztás többé-kevésbé változatlan maradt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 18 %-kal, piaci részesedése 12 %-kal esett vissza.
4.4.9. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(91)
Figyelembe véve az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(92)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók többsége - például a termelés (- 17 %), a kapacitáskihasználás (- 13 %), az értékesítési mennyiség (- 18 %), a piaci részesedés (- 12 %) és a foglalkoztatottság (- 14 %) - kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós ágazat tőkebevonási képessége korlátozott maradt, különösen a vizsgálati időszakban.
(93)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Bevezetés
(94)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék érintett országokból származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanabban az időben kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
5.2. A dömpingelt behozatal hatása
(95)
A vizsgálatok arra mutattak rá, hogy az Unió fogyasztása szinte változatlan volt a figyelembe vett időszakban, míg az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége jelentősen, mintegy 57 %-kal növekedett.
(96)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal nyomás alatt tartotta az uniós gazdasági ágazatot, főként 2008-ban, amikor e behozatal 58 %-kal nőtt. Ebben az évben az érintett országok által alkalmazott árak az Eurostat adatai alapján lényegesen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése körülbelül 12 %-kal csökkent, míg az érintett országoké 54 %-kal növekedett.
(97)
E nyomásra reagálva az uniós gazdasági ágazat csökkentette az árait 2009-ben. Jóllehet az érintett országokból származó behozatal mennyisége csökkent (- 6,7 %) a gazdasági visszaeséssel és az uniós piac szűkülésével egyidejűleg, a behozatali ár nagyobb mértékben csökkent az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árnál, ezért az uniós gazdasági ágazat nem tudta visszaszerezni elveszített piaci részesedését.
(98)
A vizsgálati időszakban az uniós piacnak tovább kellett csökkenteni árait, jóllehet az érintett országok által alkalmazott áralákínálás még mindig 3 %-os volt az ellenőrzött exportadatok alapján. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége (+ 4,3 %) és eladási értéke (+ 3,9 %) kismértékben emelkedett, ám annak ellenére, hogy csökkent az érintett országok által alkalmazott behozatali árhoz viszonyított árkülönbség, az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a fogyasztás növekedését, és piaci részesedése nem változott. Eközben az érintett országokból származó behozatal mennyisége és ezen országok piaci részesedése a vizsgálati időszakban tovább növekedett (előbbi 6,6 %-kal, utóbbi 2 %-kal).
5.3. További tényezők hatása
(99)
Az okozati összefüggés keretében vizsgált további tényezők a következők voltak: a más országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a gazdasági válság hatása.
5.3.1. A más országokból (a világ többi részéből) származó behozatal
A más országokból származó behozatal mennyisége (Eurostat)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
tonna
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Éves Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Más országok piaci részesedése
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Éves Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
A más országok által alkalmazott átlagár EUR/tonnában
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Éves Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Forrás: Eurostat
(100)
Az Eurostat adatai alapján a vizsgálat alá nem vont harmadik országokból származó vizsgált termék Unióba történő behozatalának a mennyisége 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak során. Ezeknek az országoknak a piaci részesedése szintén 9 %-kal csökkent.
(101)
E behozatalok átlagára magasabb volt mind az érintett országok exportáló gyártói által alkalmazott áraknál, mind az uniós gazdasági ágazat árainál.
(102)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az ezen harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
5.3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
A független exportra történő értékesítés mennyisége
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Éves Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
A független exportra történő értékesítés értéke
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Éves Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Egységár, független vevőknek történő exportértékesítés esetén
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Éves Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési mennyisége 55 %-kal esett vissza. E visszaesés hatásait azonban részben az kompenzálta, hogy az átlagos eladási egységár 71 %-kal növekedett ugyanebben az időszakban, így az exportértékesítés értéke csak 24 %-kal csökkent. Mindezek alapján, valamint figyelembe véve, hogy az exportértékesítés az összes értékesítés mindössze 5 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény nem szünteti meg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az érintett országokból származó behozatal közötti okozati összefüggést.
5.3.3. A gazdasági válság hatásai
(104)
A gazdasági válság hozzájárult az uniós fogyasztás visszaeséséhez és az árnyomáshoz. A vizsgált termék iránti kisebb kereslet az uniós gazdasági ágazat termelésének visszaesését eredményezte, emellett részben hozzájárult az eladási árak leszorításához.
(105)
Rendes gazdasági körülmények között és az erőteljes árnyomás hatásának hiányában, illetve a dömpingelt behozatali szint emelkedésének hiányában az uniós gazdasági ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az állandó egységnyi költségek emelkedésével, amely a 2007 és a vizsgálati időszak között tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság eredményeképp lépett fel. A dömpingelt behozatalok azonban felerősítették a gazdasági visszaesés hatását, és lehetetlenné tették a költség feletti áron történő értékesítést.
(106)
A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az uniós kereslet gazdasági válság okozta visszaesése hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy ez nem szünteti meg az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatallal kapcsolatban megállapított okozati összefüggést.
5.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(107)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése. Ezenfelül megállapították, hogy a behozatalt az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán hasonló termékekért felszámított áraknál alacsonyabb dömpingáron bonyolították le.
(108)
Az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének és piaci részesedésének növekedése egybeesett az uniós fogyasztás általános és folyamatos csökkenésével a figyelembe vett időszakban, valamint az uniós gyártók piaci részesedését érintő, ugyanebben az időszakban bekövetkező kedvezőtlen változással. Ráadásul 2008-tól az általános gazdasági lassulás és az uniós fogyasztás csökkenése mellett az érintett országok exportőreinek áraik csökkentésével sikerült fenntartaniuk piaci részesedésüket úgy, hogy még mindig alákínáltak az uniós árnak. Megfigyelhető volt ugyanakkor egy további, az Unió piaci részesedését és gazdasági helyzetének főbb mutatóit befolyásoló kedvezőtlen fejlemény. A figyelembe vett időszakban a folyamatosan az uniós árak alá kínáló országokból, azaz Indiából, Indonéziából és Malajziából származó olcsó dömpingelt behozatal áradatának eredményeként visszaesett az uniós gazdasági ágazat nyereségessége, ezért súlyos veszteségek érték a vizsgálati időszakban.
(109)
Az uniós gazdasági ágazatnak vélhetően kárt okozó egyéb ismert tényezők vizsgálata arra világított rá, hogy ezek a tényezők nem olyanok, hogy megszüntethetnék az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
(110)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt behozatal káros hatását - a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
6.1. Előzetes megjegyzés
(111)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján azt kellene megállapítani, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak, az importőröknek és az érintett termék felhasználóinak érdekeit is.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat
(112)
Az uniós ágazat az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Fontos emlékeztetni arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott. A behozatal különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatókat, egyebek között a pénzforgalmat, a beruházások megtérülését és a nyereségességet befolyásolta nagymértékben. Intézkedések hiányában nagyon valószínű az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(113)
Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések meghozatala várhatóan lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne gazdasági helyzetére és nyereségességére.
(114)
A Bizottság ezért megállapította, hogy az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó vizsgált termék behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
6.3. Importőrök
(115)
21 importőr számára küldtek ki kérdőíveket. A vizsgálatban csak két importőr működött együtt, mindkettő az Egyesült Királyságban működik; az érintett országokból származó behozatalból való együttes részesedésük 0,3 %-ot ért el a vizsgálati időszakban. A két importőr közül csak a nagyobbat látogatták meg. Ez az importőr azonban a helyszínen nem engedte meg a könyveibe való betekintést, így a releváns információkat nem lehetett ellenőrizni. Egyértelmű volt ugyanakkor, hogy noha a dömpingellenes intézkedések növelnék e vállalat költségeit, tevékenysége szempontjából nem jelentenének súlyos problémákat, még a vevőkör megtartása mellett sem, vagy szükség esetén a tevékenységi kör megváltoztatása esetén sem.
(116)
A rendelkezésre álló információ alapján megállapítható volt, hogy noha az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése hátrányosan érintené a fent említett importőrt, ez az importőr olyan helyzetben lenne, hogy költségtöbbletét átháríthatná a vevőire, illetve átállhatna más beszerzési forrásokra. Ezért az ideiglenes intézkedések elrendelése nem járna túlzottan kedvezőtlen hatással az importőrökre.
6.4. Felhasználók
(117)
A vizsgált termék felhasználói nagy érdeklődést mutattak ezen eset iránt. A 97 megkeresett felhasználó közül 21 együttműködött a vizsgálat során. Az együttműködő felhasználók az érintett termék uniós behozatalának 25 %-át képviselték a vizsgálati időszakban. E vállalatok az Unióban mindenütt megtalálhatók, és a tisztálkodószerek, háztartási szerek és ipari tisztítószerek ágazatában tevékenykednek.
(118)
A 21 vállalatból ötnél tettek látogatást; ezek az érintett országokból származó vizsgált termék uniós összbehozatalának 18 %-át adták a vizsgálati időszakban. Az ellenőrzött információkból az tűnik ki, hogy a vizsgált termék e vállalatok termelési struktúráinak költségeiből jelentős részt, a végterméktől függően 10-20 %-ot tesz ki.
(119)
A meglátogatott öt vállalatból három esetében az összes munkavállaló 15 %-a dolgozik az érintett terméket felhasználó ágazatban, egy vállalat esetében ez a százalékos arány 70 %, míg a másik esetében nem lehetett megállapítani a vállalat összetett struktúrája és a termékskála változatossága miatt.
(120)
A vizsgálati időszakban a vizsgált terméket használó tevékenységek összes üzleti tevékenységből való átlagos részesedése 22 % volt a meglátogatott vállalatokban, míg az e tevékenységi kör átlagos haszonkulcsa 6 % volt. Mindezek alapján és tekintettel a javasolt intézkedések viszonylagos enyheségére, a Bizottság úgy becsülte, hogy az érintett országokból származó behozatallal szemben elrendelt ideiglenes dömpingellenes intézkedések hatása összességében elég csekély marad. Néhány felhasználó azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a vizsgált termék hiányát eredményezheti az Unióban, tekintve, hogy csak két nagy uniós gyártó létezik, a vizsgált termék iránti kereslet pedig egyre növekszik. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a javasolt intézkedések viszonylagos enyhesége miatt nem kizárt a vizsgált termék érintett országokból történő behozatala sem. Ráadásul a két uniós gyártó nem használta ki teljes kapacitását a figyelembe vett időszakban. Emellett behozatalra lehetőség van más olyan harmadik országokból is, amelyek nem állnak ilyen intézkedések hatálya alatt. Ezért ezt az érvelést elutasították.
(121)
A fentiek alapján, még ha az érintett országokból származó behozatalra megállapított intézkedések a legtöbb felhasználóra kedvezőtlen hatással is vannak, az összhatás csekélynek tűnik. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a rendelkezésre álló információk alapján az érintett országokból származó vizsgált termék behozatala elleni dömpingellenes intézkedéseknek nagy valószínűséggel nem lesznek jelentősen kedvezőtlen hatással az érintett termék felhasználóira.
6.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(122)
A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó rendelkezésre álló információk alapján nincsenek kényszerítő erejű okok az érintett országokból származó vizsgált termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelésével szemben.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(123)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(124)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(125)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a termelési költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.
(126)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet a dömpingelt behozatal átlagárának és az uniós gazdasági ágazat célárának az összehasonlítása alapján számították ki. A célárat úgy állapították meg, hogy az uniós gazdasági ágazat költségeket fedező eladási árához (mivel az ágazat veszteségesen működött a vizsgálati időszakban) hozzáadták az előirányzott haszonkulcsot. Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy 15 %-os előirányzott haszonkulcs megfelelő lenne, de állítását nem tudta alátámasztani. Az előirányzott haszonkulcsot ezért ideiglenesen 7,7 %-ban állapították meg, amely megfelel a panaszosok egyike által a figyelembe vett időszakot megelőző utolsó nyereséges évben realizált utolsó haszonkulcsnak.
(127)
Az átlagos alákínálási különbséget 24,2 %-ban állapították meg India, 9,1 %-ban Indonézia és 25,7 %-ban Malajzia esetében.
7.2. Ideiglenes intézkedések
(128)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a dömping és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szintek közül a legalacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó érintett termék behozatalára, az alacsonyabb összegű vám szabályával összhangban. A dömpingellenes vámtételeket egy esetet kivéve a dömpingkülönbözet alapján állapították meg.
(129)
A fentiek alapján a javasolt dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Ország
Vállalat
Ideiglenes dömpingellenes vám %-ban
India
VVF Limited
4,8
Minden más vállalat
9,3
Indonézia
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Minden más vállalat
7,6
Malajzia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Minden más vállalat
13,8
(130)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(131)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (4) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(132)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(133)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A következő termékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni: az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó, jelenleg az ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 és ex 3823 70 00 KN-kód (2905168510, 2905190060, 3823700011 és 3823700091 TARIC-kódok) alá tartozó, C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó telített zsíralkoholok (az elágazó láncú izomereket nem ideértve), beleértve az egységes telített zsíralkoholokat (más néven egységes frakciókat), valamint a döntő részben C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C8-C10 keverék), a döntő részben C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C12-C14 keverék), valamint a döntő részben C16-C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Ideiglenes dömpingellenes vám %-ban
TARIC kiegészítő kód
India
VVF Limited, Sion (Kelet), Mumbai
4,8
B110
Minden más vállalat
9,3
B999
Indonézia
P.T. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Minden más vállalat
7,6
B999
Malajzia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Minden más vállalat
13,8
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikke egy hat hónapos időszakra alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 10-én.