ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o režimu podpory C 38/05 (ex NN 52/04) Německa ve prospěch skupiny Biria
(oznámeno pod číslem K(2010) 8289)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/471/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (2), a se zřetelem k jejich vyjádřením,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.1 Řízení před Komisí
(1)
Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních záruk ve prospěch skupiny Biria.
(2)
Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí záruky, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.
(3)
Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiné státní záruce ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů na podnicích skupiny.
(4)
Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.
(5)
Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.
(6)
Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.
(7)
Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.
(8)
Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.
(9)
Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise požádala další žádostí o informace dne 19. července 2006 o dodatečné údaje, Německo na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.
(10)
Dne 24. ledna 2007 vydala Komise rozhodnutí (4) podle čl. 7 odst. 5 a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5).
1.2 Soudní řízení
(11)
Dne 5. dubna 2007 podal Svobodný stát Sasko žalobu proti rozhodnutí Komise týkající se opatření 2 a 3 (věc T-102/07). Další žaloba byla podána dne 16. dubna 2007 společností MB Immobilien Verwaltungs GmbH und MB System GmbH & Co. KG, u níž se jedná o právní nástupkyni příjemkyně, jíž bylo rozhodnutí určeno (T-120/07). Poslední uvedená žaloba se týkala všech tří opatření, které byly předmětem rozhodnutí. Obě věci byly spojeny rozhodnutím předsedy ze dne 24. listopadu 2008.
(12)
Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 prohlásil soud rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 za neplatné.
(13)
Žaloby (které se z velké části překrývaly) zahrnovaly zejména následující žalobní důvody. Žalobci zaprvé namítali, že Komise došla neoprávněně k závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený německý režim podpory. Zadruhé bylo hodnocení skutkového stavu ze strany Komise, týkající se klasifikace příjemce jakožto podniku v obtížích, chybné. Za třetí namítali žalobci chyby v odůvodnění v rozhodnutí Komise ohledně výše prvku podpory.
(14)
Soud potvrdil rozhodnutí Komise ohledně závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený režim podpory. Soud kromě toho potvrdil zařazení příjemce jako „podniku v obtížích“ na základě definice v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (6) (dále „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999“). Prohlásil rozhodnutí za neplatné pouze kvůli chybějícímu odůvodnění prémií za riziko použitých pro výpočet prvku podpory. Soud došel zejména k závěru, že při výpočtu prvku podpory úvěru, který je poskytován podniku v obtížích, není dostačující pouhý odkaz na oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (7) (dále „sdělení o referenčních sazbách z roku 1997“) pro odůvodnění použití různých prémií za riziko.
(15)
Tímto rozhodnutím je proto prováděno rozhodnutí soudu podle čl. 266 odst. 1 SFEU a podrobněji vysvětlen výpočet prvku podpory provedený Komisí u uvedeného opatření. Toto rozhodnutí nemění nic na posouzení podpory provedené Komisí v rozhodnutí ze dne 24. ledna 2007; to platí zejména pro ty prvky, které již byly přezkoumány soudem.
1.3 Řízení po soudním rozhodnutí
(16)
Po soudním rozhodnutí podali příjemci dne 7. června 2010 další stanovisko, které bylo zaevidováno téhož dne. Toto stanovisko bylo zasláno Německu dne 16. června 2010. Odpověď Německa na stanovisko příjemců byla Komisi doručena dne 12. července 2010, evidovaným téhož dne.
(17)
Komise dne 19. srpna 2010 předala Německu žádost o informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 14. září 2010, zaevidovaným téhož dne.
II. POPIS
2.1 Příjemce podpory
(18)
Skupina Biria působila do 7. listopadu 2005 v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost skupiny, která tehdy používala název Biria AG, měla sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (8).
(19)
V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.
(20)
Mateřská společnost vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. Mateřská společnost je dále označována jako „Biria“.
(21)
Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike System GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.
(22)
Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.
(23)
Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Podnik měl 43 zaměstnanců.
(24)
Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí znalec ocenil uvedená aktiva na 10,7 mil. EUR.
(25)
Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Účast nového investora mohla mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.
(26)
Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.
(27)
Současný právní nástupce společnosti Biria AG (nové) je společnost MB Immobilien Verwaltungs GmbH (dále „MB Immobilien“); právní nástupce společnosti Bike Systems je společnost MB System GmbH und Co. KG (dále „MB System“). Společnost MB Immobilien se od července 2008 nachází v likvidaci.
(28)
V rámci tohoto rozhodnutí jsou s výjimkou mateřské společnosti Biria používány názvy, které podniky užívaly v okamžiku poskytnutí opatření.
2.2 Finanční opatření
(29)
Opatření 1: V březnu 2001 vložila společnost gbb Beteiligungs AG (dále „gbb“) tichý vklad do společnosti Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR s dobou trvání do konce roku 2010. Společnost gbb byla tehdy 100 % dceřinou společností společnosti DtA-Beteiligungs-Holding AG, která byla sama 100 % dceřinou společností společnosti Deutschen Ausgleichsbank, rozvojové banky německého spolkového státu, jež byla založena zákonem jakožto veřejnoprávní korporace.
(30)
Společnost gbb Beteiligungs AG existovala již v době trvání bývalé Německé demokratické republiky jakožto státní banka pro zemědělský sektor. Smlouvou o sjednocení se z ní v roce 1990 stala Berliner Genossenschaftsbank, veřejnoprávní korporace pod dohledem spolkového ministerstva financí. V roce 1991 byl její název změněn na gbb Beteiligungsholding a v roce 1997 byla přeměněna na akciovou společnost. V důsledku toho již nebyla ve vlastnictví spolkové vlády, nýbrž se z ní stala dceřiná společnost společnosti Deutsche Ausgleichsbank. Od založení společnosti gbb vykonávala veřejná správa na tento podnik silný vliv. Po celou dobu, kdy byla veřejnoprávní korporací, byla pod přímým dohledem příslušného ministerstva a členy její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Po přeměně na akciovou společnost a začlenění do společnosti Deutsche Ausgleichsbank podléhala kontrole, kterou nad společností Deutsche Ausgleichsbank vykonávaly státní orgány (viz další body odůvodnění níže).
(31)
Jakožto veřejnoprávní korporace byla Deutsche Ausgleichsbank pod dohledem Spolkového ministerstva vnitra. Kromě toho byla většina členů její dozorčí rady zástupci spolkových a zemských ministerstev a členové spolkového sněmu.
(32)
Podle § 4 odst. 1 zákona o Deutsche Ausgleichsbank je činnost banky omezena na financování opatření, která slouží k podpoře malých a středních podniků a svobodných povolání, životního prostředí, sociální politiky a začlenění osob, které byly vyhnány během druhé světové války.
(33)
Ustanovení § 4 odst. 4 zákona o Deutsche Ausgleichsbank stanoví možnost, že banka může nabývat podíly v jiných podnicích, pokud s tím souhlasí dozorčí rada a ministerstvo pověřené dohledem nad bankou.
(34)
Podíl ve společnosti Bike Systems je uveden ve výročních zprávách Deutsche Ausgleichsbank z let 2001 a 2002, neboť podíl odpovídající tichému vkladu činil 20 % a tudíž překračoval hranici pro podávání zpráv. V roce 2001 drželo gbb podíly o velikosti minimálně 20 % celkem v 18 podnicích.
(35)
V roce 2003 se na základě spolkového zákona spojila Deutsche Ausgleichsbank se společností Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Jak Deutsche Ausgleichsbank, tak i KfW jsou takzvané rozvojové instituce, tj. banky, které jsou ve své činnosti omezeny na podporu regionálních, ekonomických a sociálně-politických opatření. V rámci účelových opatření, která Německo akceptovalo ve věci E10/2000 (9), byly činnosti rozvojových institucí omezeny na určité netržní oblasti, mj. na správu programů na podporu malých a středních podniků.
(37)
Podle Německa se účast ggb na společnosti Bike Systems uskutečnila za tržních podmínek a tudíž nepředstavovala státní podporu.
(38)
Opatření 2: Dne 20. března 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor (10) schváleného Komisí.
(39)
Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na restrukturalizaci financování této skupiny. Úvěry o trvání do 31. prosince 2011 sestávají z 8 mil. EUR na splacení půjček provozních prostředků, ze 7,45 mil. EUR jako kontokorentního rámce a z částky 9,425 mil. EUR na financování sezónních potřeb. Ručení bylo poskytnuto na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za předpokladu, že ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH bude vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(40)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Proto měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v obtížích. Komise pochybovala o tom, že odměna s ohledem na riziko byla přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU, neměla Komise informace o tom, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
(41)
Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Podle názoru Komise se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH jednalo v okamžiku poskytnutí ručení o podniky v obtížích. Neboť se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH kromě toho jednalo o velké podniky, měla být ručení také podle tohoto režimu podpor jednotlivě oznámena Komisi. S ohledem na případné použití ustanovení o výjimkách v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU Komise pochybuje, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní
(43)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.
(44)
Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.
(45)
Konkurent rovněž upozorňuje na to, že společnost Biria byla prodejem majetku prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých pohledávek. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG
(46)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.
(47)
Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.
(48)
Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.
(49)
Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.
(50)
Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu nákupu, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.
(51)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(52)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s právními předpisy Evropské unie o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.
(53)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(54)
Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (dále „Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol; ostatní výrobci vyrábějí pouze 250 000 až 400 000 jízdních kol.
(56)
Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.
(57)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(58)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Evropské unie o státních podporách. Podnik Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Ze zahajovací rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovati.
(59)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(60)
Nebyla přijata žádná kompensační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, plánem této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat odbyt jízdních kol. Podnik Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.4 Příjemci
(61)
Ve svém stanovisku ze dne 7. června 2010 podali příjemci po zrušení původního rozhodnutí soudem další informace.
(62)
Zastávali zejména názor, že Komise musí při hodnocení tichého vkladu společnosti gbb do společnosti Bike Systems (opatření 1) zohlednit existenci tzv. doporučujícího dopisu, který byl vydán společností Biria GmbH. Tato společnost Biria GmbH je jinou právnickou osobou než právnická osoba vzniklá spojením společností Biria AG (původní) a Sachsen-Zweirad GmbH, která je uvedena v bodě 20. Společnost Biria GmbH, která vydala doporučující dopis ve prospěch společnosti Bike Systems, je právním předchůdcem společnosti Biria AG (původní).
V. STANOVISKO NĚMECKA
(63)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že tichý vklad společností gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichým vkladem je spojeno větší riziko než s obvyklou půjčkou. Podmínky tichého vkladu jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení o referenčních sazbách z roku 1997. Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může prémie činit 400 bazických bodů a více.
(64)
Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % variabilní částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 bazických bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím společnost ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohledněno dodatečnou prémií ve výši 200 bazických bodů.
(65)
Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě prognózy, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je variabilní, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.
(66)
K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v obtížích a ani ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval kladným vlastním kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.
(67)
Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké úrokové platby by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.
(68)
K ručení udělené společnosti Biria GmbH (později Biria AG) Německo uvádí, že byla poskytnuta na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnoval plán také reorganizaci celkového financování skupiny.
(69)
Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (později Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v obtížích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v obtížích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v obtížích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v obtížích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že nová Biria AG byla v obtížích. I kdyby byla stará Biria AG v obtížích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by znamenalo, že nová Biria AG by se automaticky v obtížích nenacházela.
(70)
Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.
(71)
Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v obtížích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.
(72)
Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje k struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria se klesl. Zároveň se snížil EBITDA (hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů), zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.
(73)
Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.
(74)
Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.
(75)
Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.
(76)
Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(77)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Podle konstantní judikatury Soudního dvora Evropské unie je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.
(78)
Aby mohla přezkoumat existenci státní podpory, stanoví Komise nejprve relevantní podnik. Poté zkoumá zvlášť u každého opatření, zda jsou splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. Následně je vypočítán prvek podpory a zkoumána slučitelnost opatření s vnitřním trhem.
6.1 Příjemce podpory
(79)
Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria, jakož i podniku Bike Systems, dceřiné společnosti podniku Biria. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.
(80)
Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria a Bike Systems.
6.2 Opatření č. 1: Tichý vklad poskytnutý údajně za tržních podmínek
(81)
Tichý vklad (opatření 1) vložila banka ggb. Podle údajů Německa se byla tato účast získána v rámci samostatného programu gbb, takže neplyne ze státních prostředků. Jak bylo vysvětleno již v rozhodnutí o zahájení řízení, bere Komise na vědomí, že gbb v okamžiku nabytí účasti byla 100 % dceřinou společností Deutsche Ausgleichsbank, která byla ze 100 % vlastněna Spolkovou republikou Německo. Gbb je proto podnikem veřejného práva. Podle ustálené judikatury Soudního dvora se u prostředků podniků veřejného práva jedná vždy o státní prostředky (11).
(82)
Z toho pro Komisi nutně plyne, že toto opatření je přičitatelné státu. V tomto ohledu rozhodl soudní dvůr ve věci C - 482/99 (Stardust) následujícím způsobem (body 53-56):
„53.
Není možné tedy požadovat, aby na základě přesného pokynu bylo prokázáno, že úřady konkrétně přiměly podnik veřejného práva, aby provedl dané opatření podpory. Zaprvé existuje s ohledem na úzké vazby mezi státem a podniky veřejného práva skutečné nebezpečí, že státní podpory budou poskytovány skrze tyto podniky způsobem málo transparentním a takovým, při kterém budou porušována úprava státní podpory obsažená v této smlouvě.
54.
Za druhé je obecně s ohledem právě na privilegované vztahy mezi státem a podnikem veřejného práva pro třetí osoby velmi těžké v konkrétním případě prokázat, že opatření podpory takového podniku bylo provedeno skutečně na pokyn úřadů.
55.
Z těchto důvodů vyplývá, že přičitatelnost opatření podpory podniku veřejného práva státu může být vyvozena ze souboru nepřímých důkazů, které plynou z okolností konkrétního případu a ze souvislostí, za nichž bylo toto opatření učiněno. Soudní dvůr již vzal v úvahu, že dotyčný subjekt by vytýkané rozhodnutí nemohl učinit, aniž by vzalo v úvahu požadavky veřejných orgánů (zejména rozsudek Van der Kooy a další/Komise, bod 37) nebo že kromě organizačních svazků spojujících veřejné podniky se státem musely tyto podniky, jejichž prostřednictvím byly podpory přiděleny, přihlížet ke směrnicím vydaných orgánem nazvaným comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) (zmiňované rozsudky ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, body 11 a 12, a rovněž ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, body 13 a 14).
56.
Další nepřímé důkazy jsou rovněž relevantní, aby bylo možné usuzovat na přičitatelnost opatření podpory veřejného podniku státu, jako je zejm. jeho začlenění do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a jejího výkonu na trhu za normálních podmínek konkurence se soukromými účastníky trhu, právní status podnikatele, tedy zda se řídí veřejným právem nebo obecným společenským právem, intensita veřejnoprávního dohledu na řízení podnikatelské činnosti nebo jakýkoliv další nepřímý důkaz, který v konkrétním případě poukazuje na účast orgánů nebo na nepravděpodobnost neúčasti na přijetí opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu též jeho rozsah, obsah nebo její podmínky.“
(83)
V daném případě Komise našla takové nepřímé důkazy, které připouštějí závěr, že rozhodnutí gbb je přičitatelné státu.
(84)
Tak byla gbb pověřená spolkovou vládou úkoly v oblasti hospodářské podpory a odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál malým a středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich objemu vlastního kapitálu.
(85)
Zadruhé došla Komise k závěru, že historie gbb poukazuje na silnou úlohu státu při jejích rozhodnutích. Jako korporace veřejného práva byla nejprve pod dohledem příslušného ministerstva a většina členů její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Od doby, kdy je akciovou společností, podléhá její mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank, dohledu příslušného ministerstva a v její dozorčí radě dominují zástupci úřadů.
(86)
Zatřetí došla Komise k závěru, že mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank v okamžiku rozhodnutí o účasti korporací veřejného práva podléhala dohledu ministerstva vnitra a její dozorčí rada se z většiny skládala ze zástupců spolkových a zemských ministerstev, jakož i spolkových poslanců. Společnost Deutsche Ausgleichsbank nesmí bez předchozího svolení ministerstva pověřeného dohledem a dozorčí rady nabývat účasti na jiných podnicích. Proto stát kontroloval podnikatelská rozhodnutí gbb skrze její mateřskou společnost také po její přeměně z korporace veřejného práva na akciovou společnost.
(87)
Za čtvrté došla Komise k závěru, že Německo v roce 2002 akceptovalo účelová opatření s ohledem na německé rozvojové banky (12). Tato účelová opatření platí i pro Deutsche Ausgleichsbank. Podle účelových opatřeních musejí činnosti společnosti Deutsche Ausgleichsbank zůstat omezeny na podporu strukturálních, hospodářských a sociálně-politických opatření a veřejných úkolů jejích veřejnoprávních vlastníků v souladu s veřejným pověřením. Komise zastává proto stanovisko, že Deutsche Ausgleichsbank se tím stává součástí veřejné správy a tím jsou všechna její jednání přičitatelná státu.
(88)
Za páté Komise došla k závěru, že podle všeho, že tichý vklad spadá pod rozvojový úkol „Financování malých a středního podniků“ (13).
(89)
Komise proto dospěla k závěru, že toto opatření je přičitatelné státu.
(90)
Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě insolvence nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou. Průměrná výše úrokových sazeb běžných na trhu pro středně- a dlouhodobé úvěry běžným způsobem zajištěné činila v okamžiku poskytnutí opatření 6,33 %. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat tuto úrokovou sazbu.
(91)
Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a variabilní odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 % (14). Dohodnutá odměna tak převyšuje uvedenou referenční sazbu.
(92)
Ovšem je třeba upozornit, že tento závěr předpokládá, že Bike Systems je schopen obnovit svoji rentabilitu; podnik Bike Systems ovšem byl v této době teprve přijetím plánu k řešení insolvence z této vyveden. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Podle rozvahy za rok 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztrátu. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo insolvenci. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v obtížích.
(93)
Komise došla s ohledem na doporučující dopis (viz bod 62) k závěru, že tyto informace nebyly v okamžiku prvního rozhodnutí k dispozici. Znění doporučujícího dopisu bylo doručeno teprve během soudního řízení.
(94)
Podle doporučujícího dopisu ze dne 6. března 2001 bere Biria GmbH vklad tichého společníka na vědomí a zavazuje se, že během jeho trvání bude podnik Bike Systems tak řízen a financován, aby dostál svým závazkům z tohoto vkladu.
(95)
K tomu uvádí Komise následující.
(96)
Pokud jde o finanční sílu mateřské společnosti, Německo se vyjádřilo, že společnost Biria GmbH nevykazovala v roce 2001 žádný významný obrat a byla činná pouze jako distributor pro ostatní členy podnikové skupiny (15). Pokud jde o její finanční výkonnost (16), docílila společnost v roce 1999 po odečtení daní skromného zisku ve výši 205 000 DEM a v roce 2000 čistou ztrátu ve výši 473 000 DEM.
(97)
Kvůli utrpěným ztrátám podniku byl vlastní kapitál v roce 1999 negativní. V roce 2000 byl vlastní kapitál pozitivní, což však nebylo způsobeno výkonem podniku, nýbrž převodem zisku od dceřiné společnosti Sachsen Zweirad (17). Komise došla k závěru, že doporučující dopis nebyl vystaven podnikem stejné skupiny, který by se nacházel v solidní finanční situaci, nýbrž mateřskou společností, která měla ještě horší hospodářské výsledky.
(98)
Z těchto důvodků dochází Komise k závěru, že společnost Biria GmbH - bez ohledu na skutečnost, že by formálně mohla být označena jako podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 - by byla schopna plnit možné nároky z tzv. doporučujícího dopisu týkajícího se vkladu tichého společníka ve výši více než 2 mil. EUR. Jak bylo již uvedeno, je nutné vycházet z toho, že účetní hospodářský výsledek v roce 2000 (před vystavením doporučujícího dopisu) byl skutečně založen pouze na převodu zisku dceřiných společností a ne na výkonnosti podniku a že výše jeho vlastního kapitálu by bez tohoto převodu zisku byla negativní (včetně základního kapitálu a jiných forem kapitálu jako rezervy nebo likvidní prostředky v bilanci). Je proto diskutabilní, jak by společnost Biria GmbH bývala mohla zabránit možné insolvenci společnosti Bike Systems. V důsledku této skutečnosti je Komise toho názoru, že daný doporučující dopis nemá žádnou skutečnou ekonomickou hodnotu, která by mohla kompensovat obtíže společnosti Bike Systems a proto nepředstavuje žádnou ocenitelnou záruku, díky níž by se snížila odměna, kterou by tržní investor požadoval za vklad tichého společníka.
(99)
Komise proto dochází k závěru, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad poskytl společnosti Bike Systems výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(100)
Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušovat hospodářskou soutěž a narušit obchod mezi členskými státy.
6.3 Opatření č. 2 a 3: Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor
(101)
Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byla poskytnuta na základě režimu o ručení Svobodného státu Sasko (18). Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na úvěry vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(102)
Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení jsou tudíž v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku udělení ručení nebyly v obtížích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.
(103)
Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v obtížích a že rovněž Biria GmbH byla v době poskytnutí ručení v prosinci 2003 podnikem v obtížích. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci podniku v obtížích je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(104)
Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v obtížích uvedené v bodě 6 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v obtížích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. U společnosti Sachsen Zweirad GmbH v roce 2001 představoval hospodářský výsledek za běžnou činnost ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu zisku mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.
(105)
Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá kvůli vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linky.
(106)
Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku v oblasti likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.
(107)
Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(108)
Společnost Biria vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v obtížích, posouzena na základě zahajovací rozvahy nově sloučeného podniku. Zahajovací rozvaha prý ukazuje, že společnost Biria GmbH údajně nemůže být považována za podnik v obtížích.
(110)
Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v obtížích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala obtíže (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH údajně nebyla v obtížích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v obtížích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v obtížích. Nová společnost Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.
(113)
Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo výrazně více než 50 % jejich pohledávek, pokud za to budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako kontokorentního rámce a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezónních potřeb.
(114)
Společnost Biria tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v obtížích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že Biria bude schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.
(115)
Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek. Toto je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že podnik Biria je třeba v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě a Biria byla v okamžiku rozhodnutí o schválení velkým podnikem, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(117)
Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je přičíst státu.
(118)
Dále musí opatření oprávněnému zajistit výhodu. Komise je toho názoru, že obě uvedená ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) neoprávněnou výhodu.
(119)
Z důvodů uvedených v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (19) (dále jen „sdělení o zárukách“) plyne pro dlužníka výhoda, když za záruku nemusí platit tržní cenu. V určitých případech by dlužník jakožto podnik ve finančních obtížích nenašel žádnou finanční instituci, který by byl ochoten mu poskytnou úvěr bez státní záruky.
(120)
V daném případě byly poskytnuty záruky za úvěr pro podnik v obtížích, přičemž pro ručitele (stát) nebyla sjednána tržní odměna.
(121)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách uvádí Komise následující čtyři podmínky, které musejí být kumulativně splněny, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky:
1.
dlužník nemá finanční potíže;
2.
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit;
3.
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky;
4.
za záruku se platí běžná tržní cena.
(122)
Za použití těchto podmínek na daný případ došla Komise k závěru, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku poskytnutí ručení jednalo o podniky v obtížích.
(123)
Za ručení nebyla placena žádná odměna, přičemž byla poskytnuta za úvěr pro podnik v obtížích. Již sama skutečnost, že za ručení nebyla placena žádná tržní cena nasvědčuje tomu, že společnostem Sachsen Zweirad GmbH resp. Biria byla těmito opatřeními poskytnuta výhoda. Ručení, za která se neplatí tržní prémie, se v komerčním bankovnictví nevyskytují. To platí tím spíše, pokud se jedná o ručení pro podniky v obtížích, které svoje úvěry případně nebudou moci splatit.
(124)
Z logiky sdělení o zárukách proto plyne, že se u tohoto ručení jedná o státní podporu.
(125)
Komise proto došla k závěru, že ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) výhodu, neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.
(126)
Ze stejných důvodu, které jsou uvedeny v bodě 100, jsou opatření 2 a 3 způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod.
6.4 Závěr o existenci podpory
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.
6.5 Výpočet prvku podpory
(128)
Podle bodu 4.1 sdělení o zárukách se vychází z toho, že individuální záruka nebo systém záruk obsahuje státní podporu, pokud není v souladu s principem investora v tržním hospodářství. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Komise proto musí nejprve prvek státní podpory kvantifikovat, než může posoudit její slučitelnost.
(129)
Ve sdělení o zárukách Komise stanovila všeobecné zásady pro výpočet prvku státní podpory.
(130)
Podle názoru Komise může státní záruka v zásadě představovat státní podporu až do celkové výše úvěru, který je zaručen, pokud by oprávněný sám nebyl schopen získat přístup k finančním trhům (viz body 2.2 a 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(131)
Pravidla pro výpočet prvku státní podpory jsou stanovena v bodech 4.1 (Obecně), 4.2 (Prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (Prvek podpory v systémech záruk) sdělení o zárukách. Komise dále používá tyto pravidla na daný případ.
(132)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách, je třeba, pokud není možno pro srovnání použít tržní odměnu, porovnat celkové tržní finanční náklady půjčky s ručením a bez ručení (tj. úroková sazba pro podobnou půjčku bez záruky musí být srovnávána s úrokovou sazbou plus odměnou za záruku za půjčku se státní zárukou).
(133)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Komise proto ve svých sděleních vypracovala metodu ke stanovení referenčních a diskontních sazeb, která může být použita jako náhradní veličina za tržní úrokovou sazbu, a to z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách.
(134)
Podle oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 stanoví Komise referenční úrokové sazby, které by měly odrážet průměrnou výši tržních úrokových sazeb pro běžným způsobem zajištěné středně- a dlouhodobé půjčky. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se dále upozorňuje na to, že referenční úroková sazba je minimální sazbou, kterou je možné zvýšit ve zvláštních rizikových situacích (například podnik v obtížích nebo není-li poskytnuta záruka obvykle požadovaná bankami). V takových případech může přirážka činit 400 a více bazických bodů. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se nevysvětluje, jestli je možné sčítat rizikové prémie zohledňující různá rizika. Kumulace není vyloučená, avšak Komise musí ve svém rozhodnutí odůvodnit metodu použitou pro kumulaci různých prémií za riziko a vycházet při tom z analýzy metod používaných na finančních trzích (20).
(135)
V roce 2004 vypracovala společnost Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH studii (dále jen „studie“) pro generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise. V této studii (21) byly na základě empirických průzkumů vykazovány mj. prémie za riziko, které byly používány na trhu pro podniky v různých rizikových kategoriích a u transakcí s různými zajištěními. Ze studie jednoznačně plyne, že kombinace různých rizikových aspektů (úvěruschopnost dlužníka, zajištění) se odráží v různých přirážkách k bazické úrokové sazbě.
(136)
Na základě této studie Komise dále zpřesnila svoji metodu výpočtu prvku podpory u úvěrů ve Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (22) (dále jen „Sdělení o referenčních sazbách 2008“). Sdělení o referenčních sazbách 2008 přebírá přístup použitý ve studii: k bazické úrokové sazbě se podle úvěruschopnosti podniku a nabízených zajištění použijí přirážky.
(137)
Komise dále zastává názor, že stanovování prvku státní podpory v posuzovaných opatřeních je spojeno s konceptem státní podpory. Podle judikatury Soudního dvora je nesporné, že otázku, zda se jedná u podpory o státní podporu ve smyslu smlouvy, je nutné posuzovat na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat k okamžiku přijetí rozhodnutí Komise (23).
(138)
Komise je dále toho názoru, že sdělení o referenčních sazbách 2008 je přiměřeným východiskem pro výpočet prvku podpory; a proto bude dále posuzovat prvek podpory dotčených opatření na základě tohoto sdělení.
(139)
Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Prvek podpory může činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť se podnik Bike Systems nacházel v okamžiku poskytnutí vkladu v obtížích a riziko spojené s tímto vkladem bylo příliš vysoké, tento vklad by tudíž tržně jednajícím investorem nebyl možná vůbec proveden (24).
(140)
Podle názoru Komise vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě insolvence podřízena všem ostatním pohledávkám včetně podřízených půjček.
(141)
Jak bylo vysvětleno v bodě 92, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil insolvenční řízení, podle názoru Komise považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v bodě 92, je třeba podnik považovat za podnik v obtížích. Navíc nebyla předložena žádná zajištění, což zvyšuje riziko neplacení. Proto je Komise názoru, že záruku je třeba klasifikovat jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008. Kromě chybějících zajištění je vklad tichého společníka v případě insolvence podřízen všem ostatním půjčkám, což riziko nezaplacení dále zvyšuje. Podle názoru Komise musí být posledně uvedená okolnost hodnocena jako dodatečný rizikový faktor ke skutečnosti, že chybí dostatečné zajištění, neboť nízké zajištění zvyšuje riziko, že nárok věřitele nebude moci být v případě insolvence dlužníka v rámci zpeněžení zajištění přímo uspokojen, zatímco podřízenost nároku znamená, že věřitel může v případě insolvence dlužníka uspokojit svoje nároky až po ostatních věřitelích a proto pravděpodobně nic nezíská.
(142)
Podle názoru Komise musí být společnost Bike Systems, která se v okamžiku poskytnutí opatření nacházela v obtížích, zařazena do ratingové kategorie „špatný“. Ve sdělení o referenčních sazbách 2008 se stanoví, že pro podnik této ratingové kategorie s nízkým zajištěním by musela být zapotřebí přirážka až 1 000 bazických bodů, aby byla vyloučena existence podpory. Podle názoru Komise je s ohledem na chybějící zajištění, jakož i nízkého pořadí vkladu tichého společníka přirážka 1 000 bazických bodů odůvodněna.
(143)
Tudíž prvek podpory vkladu tichého společníka plyne z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 1 000 bazických bodů a odměnou, která se za tento vklad měla platit.
(144)
Podle názoru Komise může být dále při výpočtu prvku podpory variabilní část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by variabilní část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina variabilní části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové odměně ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 bazických bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.
(145)
Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval tržně jednající ručitel. Jelikož byly společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v obtížích, může prvek podpory činit dokonce až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (25).
(146)
S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo podle názoru Komise velmi nízké. Ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového vlastního ručení dlužníka je velmi nízká. Proto je Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(147)
V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než poskytnutá zajištění u ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato zajištění stále ještě nižší než zajištění obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou, která je první v pořadí, na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Hypotéka je však podřízená jiné půjčce o velikosti 2 mil. EUR. Tato hypotéka, která byla první v pořadí, pokrývala tudíž pouze více než 50 % celkové půjčky. Nelze však usuzovat, jak vysoká by byla řádná likvidační hodnota hypotéky. Další zajištění - hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH - měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. I přes poskytnutá zajištění je proto Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(148)
Jak je uvedeno výše, byly společnosti Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v obtížích, takže spadají do kategorie „špatného“ úvěrového ratingu. Podle sdělení o referenčních sazbách 2008 může příslušná přirážka činit v případě nízkého zajištění až 1 000 bazických bodů, pokud má být vyloučena existence státní podpory. Podle názoru Komise je v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH s ohledem na nízké zajištění odůvodněna přirážka o výši 800 bazických bodů. Společnost Biria GmbH nabídla nepatrně lepší zajištění. Proto je odůvodněna přirážka o 700 bazických bodů. Nižší přirážka u obou podniků ve srovnání s vkladem tichého společníka je odůvodněna nižším pořadím tohoto vkladu.
(149)
Prvek podpory u ručení za podnik Sachsen Zweirad GmbH (opatření 2) vyplývá z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
(150)
Prvek podpory u ručení za Biria GmbH (opatření 3) plyne obdobně z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
6.6 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(151)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou stanoveny výjimky z obecného zákazu státních podpor v odst. 1 uvedeného článku.
(152)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto případě použitelné, neboť nejsou poskytovány ani podpory sociální povahy ani jednotlivým spotřebitelům; nejsou též určeny k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi ani nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(153)
Rovněž není možné použít ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU. Týkají se podpory významných projektů společného evropského zájmu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154)
Zbývají tudíž ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU a pokyny Společenství na nich založené.
(155)
Nejprve Komise zjistila, že společnost Bike System má sídlo v oblasti, která je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU způsobilá pro regionální podporu. Německo i přes pochyby vyjádřené Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení nepředalo žádné informace, že by byly splněny podmínky pro poskytnutí regionální podpory stanovené v Pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (26).
(156)
Další ustanovení o výjimkách jsou obsaženy v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999. Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě těchto pokynů považována za slučitelnou se SFEU. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci závisí podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(157)
Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení, které platí pro mj. podpory v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se SFEU.
(158)
Komise zjistila, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v obtížích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.
(159)
Komise došla k závěru, že by mohly být použitelné pouze pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2003 a prosinci 2003, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(160)
Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být co nejomezenější a který během přiměřené doby na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou rentabilitu podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení poskytnuta na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil rentabilitu skupiny.
(161)
Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty. To většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 expandovala.
(162)
Výše podpory musí být podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci při zohlednění dostupných finančních prostředků podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dispozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.
(163)
Podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.
(164)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci ve formě veřejné majetkové účasti v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při poskytnutí obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.
(165)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(166)
Komise se dále domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se SFEU.
VII. ZÁVĚR
(167)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení za půjčku pro podnik Biria GmbH (později Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem.
(168)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 má Komise v zásadě povinnost nařídit, aby příjemce podpory takovou podporu neslučitelnou s vnitřním trhem navrátil,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System), Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (později Biria AG a nyní MB Immobilien) není slučitelná s vnitřním trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:
a)
opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 bazických bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % variabilní části odměny);
b)
opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta;
c)
opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.
Článek 2
1. Německo vyžádá podporu uvedenou v článku 1 od příjemce zpět.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.
3. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne skutečného navrácení.
4. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27).
5. Německo s účinkem ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude neprodleně a skutečně žádána zpět.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi informovat o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, a to až do dokončení navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou zamýšlena, za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Německo poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. december 14.)
a Németország által a C 38/05 (korábbi NN 52/04) számú, a Biria csoport javára végrehajtott állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 8289. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/471/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2), és ezen észrevételek figyelembevételével,
mivel:
I. ELJÁRÁS
1.1. A Bizottság előtt folyó eljárás
(1)
2002. január 23-án és 2002. augusztus 20-án a Bizottsághoz panasz érkezett a Biria csoportnak nyújtott, állami kezességvállalás formájában megvalósuló állami támogatásról.
(2)
A Bizottság és Németország közötti levélváltást követően Németország 2003. január 24-én kelt és 2003. január 28-án iktatott levelében értesítette a Bizottságot, hogy visszavonta a Bizottság engedélyéhez kötött kezesség tervezett vállalását. A panaszost erről a 2003. február 17-i levélben értesítették.
(3)
2003. július 1-én kelt, 2003. július 9-én iktatott levelében, valamint a 2003. augusztus 8-án kelt, 2003. szeptember 5-én iktatott levelében a panaszos további információkat küldött a Biria csoportnak nyújtott másik állami kezességről, valamint állami részesedésekről a csoport vállalkozásaiban.
(4)
A Bizottság 2003. szeptember 9-én kelt levelében információkat kért, melyeket Németország 2003. október 14-én kelt, 2003. október 16-án iktatott levelében küldött meg. A Bizottság 2003. december 9-én kelt levelében további információkat kért, melyeket Németország 2004. március 19-én kelt, ugyanaznap iktatott levelében küldött meg.
(5)
2004. október 18-án a Bizottság tájékoztatást kért, mivel kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a Biria csoportnak nyújtott támogatási intézkedések megfelelnek-e azoknak a rendelkezéseknek, amelyek alapján azokat nyújtották. A tájékoztatáskérésre adott válaszában Németország 2005. január 31-én kelt és ugyanaznap iktatott levelében további információkat küldött.
(6)
2005. október 20-án a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást három vélelmezett állami támogatással kapcsolatban. Ugyanabban a határozatában a Bizottság megállapította, hogy több más, állítólag jogellenesen nyújtott támogatási intézkedés vagy nem minősül támogatásnak, vagy azokat már engedélyezett támogatási programok alapján, és azokkal összhangban nyújtották. A Bizottság határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a szóban forgó támogatási intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. Észrevételek érkeztek egy névtelenségét kérő érdekelt fél 2006. január 27-én kelt, 2006. január 30-án iktatott levelében, a Prophete GmbH & Co KG (Rheda-Wiedenbrück), és a Pantherwerke AG (Löhne) vállalatok február 6-án kelt, aznap iktatott levelében, valamint a Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Neuenrade) vállalat 2006. február 6-án kelt, aznap iktatott és 2006. február 27-én kelt, aznap iktatott levelében.
(7)
Ezeket az észrevételeket megküldték Németországnak a 2006. február 6-án és 2006. március 2-án kelt levelekben. Németország 2006. április 5-én kelt, 2006. április 7-én iktatott levelében, valamint 2006. május 12-én kelt, aznap iktatott levelében válaszolt.
(8)
Németország 2006. január 23-án kelt, aznap iktatott levelében küldte meg észrevételét a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatban.
(9)
A Bizottság 2006. február 6-án kelt levelében kiegészítő információkat kért, melyeket Németország 2006. április 5-én kelt, 2006. április 7-én iktatott levelében küldött meg. A Bizottság 2006. július 19-én további információkat kért, melyeket Németország 2006. szeptember 25-én kelt, 2006. szeptember 26-án iktatott levelében küldött meg.
(10)
A Bizottság 2007. január 24-én határozatot (4) hozott az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (5) 7. cikkének (5) bekezdése és 14. cikkének (1) bekezdése alapján.
1.2. A Bíróság előtt folyó eljárás
(11)
2007. április 5-én Szászország panaszt emelt a Bizottság határozata ellen a 2. és a 3. intézkedést illetően (T-102/07 sz. ügy). További panasz érkezett a Bírósághoz 2007. április 16-án az MB Immobilien Verwaltungs GmbH-tól és az MB System GmbH & Co. KG-tól, amelyek a határozat címzettjeként megnevezett kedvezményezett jogutódjai (T-120/07). Ez utóbbi panasz a határozat tárgyát képező mindhárom intézkedésre vonatkozik. A két ügyet az elnök 2008. november 24-i határozatával egyesítették.
(12)
2010. március 3-i ítéletében a Bíróság semmisnek nyilvánította a Bizottság 2007. január 24-i határozatát.
(13)
Az (egymást nagyrészt átfedő) panaszok mindenekelőtt a következő érveket tartalmazták: Egyrészt azt vetették fel a panaszosok, hogy a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a 2. és a 3. intézkedés nem tartozik a jóváhagyott német támogatási program alá. Másrészt pedig a panaszosok szerint téves a tényállás Bizottság általi azon értékelése, amely a kedvezményezettet a nehéz helyzetben lévő vállalkozás kategóriájába sorolta. Harmadrészt a panaszosok szerint indokolási hibát tartalmaz a Bizottság határozata a támogatástartalom mértékét illetően.
(14)
A Bíróság megerősítette a Bizottság határozatát azt a következtetést illetően, hogy a 2. és a 3. intézkedés nem tartozik a jóváhagyott támogatási program alá. Ezenkívül a Bíróság megerősítette a kedvezményezettnek a Bizottság általi „nehéz helyzetben lévő vállalkozásként” való besorolását a nehéz helyzetben levő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) fogalommeghatározása alapján. A Bíróság kizárólag az alkalmazott kockázati prémiumok támogatástartalmára vonatkozó számítások hiányos indokolása miatt nyilvánította semmisnek a határozatot. Sőt, a Bíróság megállapította, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott kölcsön támogatástartalmának kiszámításakor nem elegendő csupán a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módjáról szóló 1997. évi bizottsági közleményre (7) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény) hivatkozni a különböző kockázati prémiumok alkalmazásának indoklásaként.
(15)
E határozat ennélfogva végrehajtja a Bíróság ítéletét az EUMSZ 266. cikkének első bekezdése szerint, és részletesebben elemzi azokat a módszereket, melyekkel a Bizottság kiszámította a szóban forgó intézkedések támogatástartalmát. Ez a határozat nem módosítja a Bizottság 2007. január 24-i határozatában közzétett támogatásjogi értékelését; ez különösen érvényes a Bíróság által korábban már vizsgált szempontokra.
1.3. A Bíróság ítéletét követő eljárás
(16)
A Bíróság ítéletét követően a kedvezményezettek 2010. június 7-én kelt, aznap iktatott levelükben további észrevételeket nyújtottak be. Az észrevételeket 2010. június 16-án küldték meg Németországnak. A kedvezményezettek észrevételeire Németország által adott választ 2010. július 12-én küldték meg a Bizottságnak, melyet aznap iktattak.
(17)
2010. augusztus 19-én a Bizottság tájékoztatást kért Németországtól, amelyet a 2010. szeptember 14-én kelt, aznap iktatott levélben válaszoltak meg.
II. LEÍRÁS
2.1. A kedvezményezett
(18)
A Biria csoport 2005. november 7-ig kerékpárgyártással és kerékpárok forgalmazásával foglalkozott. A csoport anyavállalatának, amely akkoriban Biria AG néven volt bejegyezve, székhelye a szászországi Neukirchben volt, mely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott területnek minősül (8).
(19)
2003-ban a csoport üzleti forgalma 93,2 millió EUR (2002: 83,8 millió EUR), nyeresége pedig 3,7 millió EUR volt (2002: 5,8 millió EUR veszteség). A csoport 2003-ban 415 főt foglalkoztatott (2002: 490 fő), és ezért nagyvállalatnak minősül.
(20)
Az anyavállalat 2003-ban alakult a (régi) Biria AG és egyik leányvállalata, a Sachsen Zweirad GmbH összeolvadásával. Ezzel egy időben a vállalkozás neve Sachsen Zweirad GmbH-ról Biria GmbH-ra változott. 2005 áprilisában a Biria GmbH részvénytársasággá alakult (Biria AG). 2003-ban a Biria GmbH 55,7 millió EUR éves forgalmat és 3,6 millió EUR nyereséget ért el. A Biria AG kizárólagos tulajdonosa Mehdi Biria. Az anyavállalat a továbbiakban: Biria.
(21)
Az anyavállalaton kívül a csoport legfontosabb vállalkozásai a Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (a továbbiakban: Bike Systems) - ez a vállalkozás a Biria leányvállalatán, a Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (a továbbiakban: BSBG) vállalkozáson keresztül kapcsolódik a Biriához - és a Checker Pig GmbH.
(22)
A Bike Systems székhelye a türingiai Nordhausenben van, mely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott terület. 2003-ban a Bike Systems forgalma 6,1 millió EUR volt, és 0,6 millió EUR veszteséget könyvelt el. 157 főt foglalkoztatott. A Bike Systems kizárólag kerékpárokat gyárt a BSBG anyavállalatnak (bérmunkaszerződés keretében). A BSBG felelős a kerékpárok forgalmazásáért.
(23)
A Checker Pig GmbH székhelye a szászországi Drezdában van, mely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területnek minősül. 2003-ban a Checker Pig GmbH forgalma 6,9 millió EUR volt, és 0,4 millió EUR veszteséget könyvelt el. 43 főt foglalkoztatott.
(24)
2005. november 7-én a Biria eladta eszközeinek nagy részét egy magántőke-alap, a Lone Star csoport két vállalkozásának. Az ingatlanok a Biria tulajdonában maradtak, melyeket az bérbead a Lone Star csoportnak. Az eszközök eladási ára elérte a 11,5 millió EUR-t. Egy külső szakértő 10,7 millió EUR-ra becsülte a kérdéses eszközök piaci árát.
(25)
A Németország által közölt információk alapján az értékesítés nyitott, átlátható és feltételhez nem kötött felhívás keretében történt. A felhívást közzétették az interneten és több nyomtatott sajtótermékben. Az új befektető részesedésére több lehetőséget terveztek, pl. eszközvásárlás (asset-deal) útján, „en bloc” valamennyi eszköz megvásárlása, vagy részesedésvásárlás útján. A Lone Star végül az eszközöket asset-deal keretében vette át.
(26)
Németország szerint a vállalkozás értékesítését már a hivatalos vizsgálati eljárást megindító 2005. október 20-i bizottsági határozatot megelőzően megkezdték. Az ajánlattétel első határideje 2005. október 4-én járt le.
(27)
Az (új) Biria AG jelenlegi jogutódja az MB Immobilien Verwaltungs GmbH (a továbbiakban: MB Immobilien); a Bike Systems jogutódja az MB System GmbH und Co. KG (a továbbiakban: MB System). Az MB Immobilien 2008 júliusa óta felszámolás alatt áll.
(28)
E határozatban az anyavállalat, a Biria kivételével a vállalkozások azon megnevezéseit használjuk, amelyeket a vállalkozások az intézkedések jóváhagyásának időpontjában viseltek.
2.2. A pénzügyi intézkedések
(29)
1. intézkedés: 2001 márciusában a gbb Beteiligungs AG (a továbbiakban: gbb) a Bike System vállalkozásba 2010 végéig tartó futamidővel 2 070 732 EUR csendes betétet vitt be. A gbb akkoriban a DtA-Beteiligungs-Holding AG 100 %-os leányvállalata volt, mely utóbbi szintén 100 %-os leányvállalata volt a Deutsche Ausgleichsbanknak, egy támogatásokkal foglalkozó szövetségi banknak, amelyet közszervezetként alapítottak.
(30)
A gbb Beteiligungs AG már az egykori Német Demokratikus Köztársaság idejében is létezett a mezőgazdasági ágazat állami bankjaként. Az egyesítési szerződéssel 1990-ben a Berliner Genossenschaftsbankká (Berlini Takarékszövetkezet) alakult át, amely a szövetségi pénzügyminisztérium felügyelete alá tartozó közszervezet volt. 1991-ben változott a neve gbb Beteiligungsholdingra, és 1997-ben alakult át részvénytársasággá. Így már nem a szövetségi kormány tulajdona volt, hanem a Deutsche Ausgleichsbank leányvállalata lett. A közigazgatási szervek a gbb alapítása óta erős befolyást gyakoroltak a vállalkozásra. Amíg a gbb közszervezet volt, a hatáskörrel rendelkező minisztérium közvetlen felügyelete alatt áll, és felügyelőbizottságában a hatóságok képviselői ültek. Részvénytársasággá alakulását és a Deutsche Ausgleichsbankba történt betagozódását követően ugyanazon ellenőrzés alatt állt, mint amit az állami szervek a Deutsche Ausgleichsbank felett gyakoroltak (lásd a következő preambulumbekezdéseket).
(31)
Közszervezetként a Deutsche Ausgleichsbank a szövetségi belügyminisztérium felügyelete alatt állt. Ezenkívül felügyelőbizottsága többségében a szövetségi és tartományi minisztériumok képviselőiből és a Bundestag képviselőiből állt.
(32)
A Deutsche Ausgleichsbankról szóló törvény 4. paragrafusának (1) bekezdése szerint a bank tevékenysége azon intézkedések finanszírozására korlátozódik, amelyek a kkv-k és a szabadfoglalkozásúak, a környezetvédelem, a szociálpolitika, valamint a második világháborúban Németországba telepített személyek integrálásának támogatását szolgálják.
(33)
A Deutsche Ausgleichsbankról szóló törvény 4. paragrafusának (4) bekezdése rendelkezik annak lehetőségéről, hogy a bank részesedést szerezzen más vállalkozásokban, ha ezt a felügyelőbizottság és a bank felügyeletével megbízott minisztérium jóváhagyja.
(34)
A Bike Systems-ben való részesedés szerepel a Deutsche Ausgleichsbank 2001. és 2002. évi éves jelentéseiben, mivel a csendes betétnek megfelelő részesedés 20 % volt, és ezzel átlépte a jelentéstételi kötelezettség küszöbét. 2001-ben a gbb-nek összesen 18 vállalkozásban volt legalább 20 %-os részesedése.
(35)
2003-ban a Deutsche Ausgleichsbank egy szövetségi törvény alapján összeolvadt a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)-val.
(36)
Mind a Deutsche Ausgleichsbank, mind a KfW úgynevezett támogató intézet, azaz olyan bank, amely tevékenységét regionális, gazdasági és szociálpolitikai intézkedések támogatására korlátozza. Azon megfelelő intézkedések keretében, amelyek végrehajtását Németország az E 10/2000 állami támogatási ügy (9) kapcsán vállalt, a támogató intézetek tevékenysége meghatározott nem üzleti területekre, többek közt kkv-támogatási programok igazgatására korlátozódott.
(37)
Németország szerint a gbb Bike Systems-ben való részesedésének megszerzése piaci feltételek mellett történt, és emiatt az nem képezett állami támogatást.
(38)
2. intézkedés: 2003. március 20-án Szászország 80 %-os kezességet vállalt a Sachsen Zweirad GmbH javára nyújtott 5,6 millió EUR összegű működési hitelre, melynek futamideje eredetileg 2008 végén járt le. A kezességet 2004 januárjában visszaadták, és a Biria GmbH javára nyújtott kezesség váltotta fel (lásd a 3. intézkedést). A kezességet Szászország kezességről szóló irányelve szerint nyújtották, amely a Bizottság által jóváhagyott támogatási program volt (10).
(39)
3. intézkedés: 2003. december 9-én Szászország 80 %-os kezességet vállalt a Biria GmbH (később: Biria AG) javára nyújtott 24 875 000 EUR összegű működési hitelre, melynek célja a forgalom tervezett növelésének finanszírozása és a csoport finanszírozási koncepciójának átdolgozása volt. A 2011. december 31-ig tartó futamidejű hitelek a következőkből állnak: 8 millió EUR kölcsön a működési hitel törlesztésére, 7,45 millió EUR folyószámlahitel, és 9,425 millió EUR szezonális finanszírozási igényekre. A kezességet Szászország kezességről szóló irányelve szerint nyújtották, amely a Bizottság által jóváhagyott támogatási program. A kezességet a Sachsen Zweirad GmbH javára nyújtott kezesség (2. intézkedés) visszaadásához kötötték. Emiatt a kezességet csak 2004. január 5-én nyújtották, miután a Sachsen Zweirad javára nyújtott kezességet visszaadták.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(40)
A hivatalos vizsgálati eljárást azért indították meg, mert a Bizottság kétségbe vonta Németország megállapítását, miszerint a csendes betétre piaci feltételek mellett került sor. A Bizottság értelmezése szerint a Bike Systems röviddel azelőtt került ki csődterv elfogadásával a csődből, a vállalat kilátásai ezért bizonytalanok voltak. Emiatt a vállalatot abban az időpontban nehéz helyzetben levő vállalatnak kellett volna tekinteni. A Bizottság kétségbe vonta, hogy az ellentételezés a kockázatot tekintve megfelelő lett volna, valamint azt, hogy a csendes részesedés biztosítása piaci feltételek mellett történt. Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdéseiben foglalt mentességek alkalmazhatósága tekintetében a Bizottságnak nem volt információja arról, hogy teljesültek-e az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
(41)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának másik oka a Bizottság előzetes következtetése volt, mely szerint az engedélyezett támogatási program feltételei, melyek alapján a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH javára a kezességeket állítólagosan vállalták, nem teljesültek, és emiatt a kezességek nem esnek e támogatási program hatálya alá. A Bizottság álláspontja szerint a kezességek nyújtásakor a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nehéz helyzetben lévő vállalat volt. Mivel emellett a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nagyvállalkozás volt, a kezességeket e támogatási program szerint is egyedileg be kellett volna jelenteni a Bizottságnak. Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt mentességek alkalmazhatósága tekintetében a Bizottság kétségbe vonta, hogy teljesültek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
IV. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(42)
A Bizottsághoz észrevételek érkeztek egy névtelenségét kérő érdekelt féltől, valamint a Prophete GmbH & Co. KG, a Pantherwerke AG és a Vaterland-Werke GmbH & Co. KG vállalkozástól.
4.1. A névtelenségét kérő versenytárs észrevétele
(43)
A névtelenségét kérő versenytárs hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevétele szerint a Biria AG a 24,5 millió EUR állami kezességnek köszönhetően a kerékpárokat az előállítási költség alatti áron tudta eladni a versenytárs vevőinek, annak ellenére, hogy a versenytárs a leggazdaságosabb németországi helyszínen termel.
(44)
A Biria AG 2003-ban továbbá csak azért tett szert nyereségre, mert a pénzintézetek lemondtak követeléseikről, melyek 8,567 millió EUR-t tettek ki. Ezt követően 2004-ben és 2005-ben a Biria AG ismét veszteséget halmozott fel.
(45)
A versenytárs felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy a Biriát asset deal keretében adták el a Lone Star-nak. Ennek során a Sachsen-LB és a Mittelständische Beteiligungsgesellschaft Sachsen valószínűleg lemondott követelései nagy részéről. A Lone Star csoporthoz tartozó új Biria GmbH átvette a régi Biria AG összes eszközét.
4.2. Prophete GmbH & Co. KG és Pantherwerke AG
(46)
A Prophete GmbH & Co. KG és a Pantherwerke AG (a továbbiakban: Prophete és Pantherwerke) hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevétele szerint a Biria az állami támogatás miatt olyan árakon tud eladni, amelyek rendes piaci feltételek mellett nem elképzelhetőek. Mindkét vállalkozás a Biria versenytársa, és emiatt a támogatás közvetlenül érinti őket.
(47)
A Biria csoport Németországban a legnagyobb kerékpárgyártó, évente kb. 700 000 darab kerékpárral. A Biria csoport vállalkozásai a kerékpárpiac két szegmensében működnek, a nem szakosodott kereskedelemben és a szakosodott nagykereskedelemben.
(48)
A nem szakosodott kereskedelembe tartozik a nagyobb kiskereskedelmi láncok és a csomagküldés útján lebonyolított teljes kiskereskedelem. A kerékpárok ára ebben a szegmensben általában 100 és 199 EUR közé esik. A Prophete és a Pantherwerke becslései szerint ezen a piacon kb. 1,5 millió kerékpárt értékesítenek, a Biria 650 000 eladott kerékpárral ebből a szegmensből kb. 50 %-kal részesedik.
(49)
A Prophete és a Pantherwerke szerint a Biria csoport a szakosodott nagykereskedelemben is erőfölénnyel rendelkezik. Ebben a piaci szegmensben 150 000-200 000 kerékpárt értékesítenek. A szakosodott nagykereskedelemben az ár akár a 400 EUR-t is elérheti. A Pantherwerke ebben a szegmensben a Biria közvetlen versenytársa.
(50)
A Prophete és a Pantherwerke évek óta azt tapasztalja, hogy a Biria csoport árajánlatai folyamatosan alacsonyabbak más gyártók árainál. Gazdaságilag ez a különbség nem indokolható, mivel piaci erőfölénye miatt a Biria csoport beszerzései ugyan nagyobb volumenűek, ez azonban nem eredményez kedvezőbb feltételeket. A Prophete és a Pantherwerke azt gyanítja, hogy a Biria csoport alacsony eladási árai miatt a vállalkozás az utóbbi években jelentős veszteségeket szenvedett el.
(51)
A csendes betéttel kapcsolatban a Prophete és a Pantherwerke kétségbe vonja, hogy egy magánbefektető, tekintve a Bike Systems 2001. márciusi gazdasági helyzetét, elfogadott volna ilyen részesedést.
(52)
A Prophete és a Pantherwerke az Európai Unió állami támogatásról szóló rendelkezéseivel összeegyeztethetetlennek tartja a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria javára 2003-ban és 2004-ben vállalt két kezességet. A Prophete és a Pantherwerke szerint a kedvezményezett vállalkozások nehéz helyzetben voltak a kezesség vállalásakor. Az új Biria vállalkozást azon két korábbi vállalkozás jogutódjának kell tekinteni, melyekből létrejött. Az újonnan alapított vállalkozás nyitómérlege nem mérvadó.
(53)
A két kezesség vállalása sérti az egyszeri támogatás elvét, mivel a Prophete és a Pantherwerke szerint a Biria csoport vállalkozásainak üzleti tevékenységét ismételten csak állami segítséggel lehetett fenntartani.
(54)
Nem került sor semmiféle, a versenytársakat érő hátrányos hatások kiegyenlítésére irányuló kompenzációs intézkedésre. Eltekintettek a Biria csoport piaci jelenlétének korlátozásától. A csoport koncepciója sokkal inkább arra irányult, hogy agresszív árpolitikával kiterjessze üzleti tevékenységét. A Biria bejelentette a honlapján, hogy 2005-ben 850 000 eladott kerékpárral kívánja növelni értékesítéseit 2004-hez képest. A Prophete és a Pantherwerke továbbá utal arra a sajtóközleményre, mely szerint a Biria AG tulajdonosa az üzletet eladta a Lone Star magántőke-alapnak.
4.3. Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
A Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Vaterland-Werke) hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevételében kifejti, hogy a Biria csoport évente 700 000-800 000 kerékpárral a legnagyobb kerékpár-gyártó Németországban. Ehhez hasonlítható nagyságrendű gyártással egyedül a MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke rendelkezik, évente 700 000 kerékpárral; más gyártók csupán 250 000-400 000 kerékpárt gyártanak.
(56)
A Vaterland-Werke és a Biria egyaránt a nem szakosodott kereskedelem piaci szegmensében működik, ami magában foglalja a nagyobb kiskereskedelmi láncokat és a nagy csomagküldő vállalkozásokat. Ebben a szegmensben élénk verseny folyik, a Biria közismert agresszív versenymagatartásáról, melyet az előállítási költségek alatti áraira épít. Az ilyen magatartás csak külső finanszírozási források mellett lehetséges, a Biria esetében az állami támogatások miatt. Ez veszélyezteti az összes olyan kisebb versenytárs létét, melyek nem részesülnek állami támogatásban. A Vaterland-Werke e tekintetben különösen érintett, és szabad kapacitásai nem köthetők le más megbízásokkal. Mivel a piacot túlkapacitás jellemzi, a valamely gyártó általi, állami támogatás segítségével történő kapacitásbővítés más versenytársak hátrányára történne.
(57)
A csendes betéttel kapcsolatban a Vaterland-Werke kétségbe vonja, hogy egy magánbefektető, tekintve a Bike Systems 2001. márciusi gazdasági helyzetét, elfogadott volna ilyen részesedést.
(58)
A Vaterland-Werke az Európai Unió állami támogatásról szóló rendelkezéseivel összeegyeztethetetlennek tartja a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria javára 2003-ban és 2004-ben vállalt két kezességet. A kedvezményezett vállalkozások a kezesség vállalásakor nehéz helyzetben voltak. Az új Biria vállalkozást azon két korábbi vállalkozás jogutódjának kell tekinteni, melyekből létrejött. Az újonnan alapított vállalkozás nyitómérlege nem mérvadó.
(59)
A két kezesség vállalása sérti az egyszeri támogatás elvét, mivel a Prophete és a Pantherwerke szerint a Biria csoport vállalkozásainak üzleti tevékenységét ismételten csak állami segítséggel lehetett fenntartani.
(60)
Nem került sor semmiféle, a versenytársakat érő hátrányos hatások kiegyenlítésére irányuló kompenzációs intézkedésre. Eltekintettek a Biria csoport piaci jelenlétének korlátozásától. A csoport koncepciója sokkal inkább arra irányult, hogy agresszív árpolitikával kiterjessze üzleti tevékenységét. A Biria bejelentette a honlapján, hogy 2005-ben 850 000 eladott kerékpárral kívánja növelni értékesítéseit 2004-hez képest. A Vaterland-Werke továbbá utal arra a sajtóközleményre, mely szerint a Biria AG tulajdonosa a vállalkozást eladta a Lone Star magántőke-alapnak.
4.4. A kedvezményezettek
(61)
Az eredeti határozat Bíróság általi semmissé nyilvánítását követően a kedvezményezettek 2010. június 7-i észrevételeikben további információkat nyújtottak be.
(62)
Különösen azon nézetüket hangsúlyozták, hogy a gbb által a Bike Systems-be végrehajtott csendes betét (1. intézkedés) értékelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie azt az úgynevezett „támogatói nyilatkozatot” (Patronatserklärung), amelyet a Biria GmbH állított ki. Ez a Biria GmbH nem azonos azzal a jogi személlyel, amely a (régi) Biria AG és a Sachsen-Zweirad GmbH összeolvadásával jött létre, és amelyet a (20) preambulumbekezdés említ. A Bike Systems számára a támogatói nyilatkozatot kiállító Biria GmbH a (régi) Biria AG jogelődje.
V. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(63)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevételében Németország azt az álláspontot képviselte, hogy a gbb csendes betétjére piaci feltételek mellett került sor. Németország egyetért a Bizottsággal abban, hogy a hagyományos kölcsönhöz képest a csendes részesedés nagyobb kockázattal jár. A csendes részesedés feltételeit azonban a referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény rendelkezéseinek betartása mellett alakították ki. E közlemény szerint a referencia-kamatláb olyan minimális kamatláb, mely különleges, kockázattal járó esetekben növelhető. Ilyen esetekben a prémium 400 bázispontot, vagy akár többet is elérhet.
(64)
A csendes betét ellentételezése németországi információk szerint 12,25 % (8,75 % fix és 3,5 % nyereségtől függően). Ez az érték 600 bázisponttal több a Bizottság által megállapított 6,33 %-os referenciakamatnál. A gbb ezzel figyelembe vette, hogy a vállalkozás átalakítási fázisban volt, és ezért a csendes részesedés kockázata a vállalkozás irányváltása és a hiányzó biztosítékok miatt magasabb volt. Erre a további kockázatra 200 további bázispontot számoltak fel.
(65)
A csendes részesedés melletti döntést továbbá azon előrejelzés alapján hozták meg, mely szerint a vállalkozás forgalma a 2001. évi 0,89 millió EUR-ról 2003-ban 3,38 millió EUR-ra növekszik. Németország emiatt arra a következtetésre jut, hogy a csendes betét 12,25 %-ban megállapított ellentételezése megfelel a kockázatnak. Németország nem tartja fontosnak azt a tény, hogy az ellentételezés egy része rugalmas, mivel ez csendes részesedések esetében megszokott, és megfelel a piacgazdasági szabályoknak megfelelően cselekvő befektető magatartásának.
(66)
A Sachsen Zweirad GmbH javára nyújtott kezességgel kapcsolatban Németország kifejti, hogy a vállalat a kezesség nyújtásakor nem volt nehéz helyzetben, és egyik jelét sem mutatta az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban a nehéz helyzetben levő vállalatokat meghatározó jellemzőknek. A vállalat többek között 2003-ban (a Biriával való októberi összefonódásig) 404 millió EUR pozitív sajáttőkével rendelkezett, és 2,1 millió EUR nyereséget könyvelt el. A vállalkozás gazdasági helyzete a 2001/2002. évihez képest 2003-ban javult, egyrészt a 2002 végén bevezetett konszolidációs erőfeszítések, másrészt a kedvezőbb piaci helyzet miatt.
(67)
A vállalkozás likviditás tekintetében ugyan nehéz helyzetben volt, de ez nem adott okot aggodalomra. Nem állt fenn a veszélye annak, hogy a magánpénzintézetek nem hosszabbítják meg a vállalkozás hiteleit. A magas kamatfizetések sem vezettek likviditási problémákhoz, ahogy azt a Bizottság állítja.
(68)
A Biria GmbH (később Biria AG) javára vállalt kezességgel kapcsolatban Németország kifejti, hogy azt a Biria csoport új koncepciója alapján nyújtották, amely a csoport szervezésének ésszerűsítését és a beszerzés, a gyártáshoz kapcsolódó felelősség és a forgalmazás koncentrálását irányozta elő a Biria GmbH-nál. A forgalomnövelés finanszírozási szükségletei mellett a koncepció kiterjedt a csoport teljes finanszírozásának átalakítására.
(69)
Németország szerint a Biria GmbH (később Biria AG) a kezesség vállalásakor nem volt nehéz helyzetben levő vállalat. E tekintetben különbséget kell tenni a régi és az új Biria AG között. Az új vállalatot csak akkor lehetett volna nehéz helyzetben levő vállalatnak tekinteni, ha örökölte volna a régi vállalat nehéz helyzetét (amenynyiben a régi vállalat nehéz helyzetben lett volna). Az új Biria AG esetében azonban nem ez a helyzet állt fenn. Az új Biria AG a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH összefonódásával jött létre. Az összefonódás során a Sachsen Zweirad GmbH, mely semmiképpen sem volt nehéz helyzetben, volt a gazdasági erőfölényben lévő fél. Emiatt nem lehet automatikusan abból kiindulni, hogy az új Biria AG nehéz helyzetben lett volna. Még ha a régi Biria AG nehéz helyzetben is lett volna, a Sachsen Zweirad GmbH-val való összefonódás eredményeképpen az új Biria AG nem lett volna automatikusan nehéz helyzetben.
(70)
Németország utalt továbbá arra, hogy az egyik magánpénzintézet azért vonult vissza a vállalkozás finanszírozásából, mert egy összefonódás miatt megváltozott a bank stratégiája. A két fennmaradó pénzintézet az említett magánbankkal egy időben fejezte be tevékenységét. Ezt azonban nem lehet a bizalomvesztés jelének tekinteni, mivel a pénzintézetek egyike két külön projekt finanszírozásához továbbra is hozzájárult.
(71)
Németország továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria AG összefonódása nem azt a célt szolgálta, hogy kikerüljék a támogatásokra vonatkozó előírásokat, illetve a vállalkozás nehéz helyzetben levő vállalkozásnak történő minősítését. Az összefonódás a vállalatcsoport új koncepciójának eredménye volt.
(72)
A névtelenségét kérő versenytárs észrevételével kapcsolatban Németország kifejtette, hogy a versenytárs és a Biria árstruktúráját bemutató adatok nem hasonlíthatók össze. A versenytárs forgalma nőtt, miközben a Biria csoport értékesítései csökkentek. A versenytárs esetében kiszámított EBITDA (kamatfizetés, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) ezzel egy időben csökkent, míg a Biria csoporté nem változott. Ebből az következik, hogy a Biria csoport nem dömpingárakon értékesít, hanem sokkal inkább arról van szó, hogy a versenytárs alkalmazott a Biria csoporthoz képest agresszívebb árakat.
(73)
A gazdasági hátrányok, amelyeket a versenytárs a Biria csoport magatartása miatt állítólagosan elszenvedett, nem bizonyíthatók tényekkel, és összefüggésükben sem mutathatók be. Emellett egy versenyalapon működő piacon megszokott, hogy egy versenytárs valamely vállalkozásnál alacsonyabb árakat alkalmaz.
(74)
A Biria csoport eszközeinek a Lone Star csoport számára történt, a versenytárs által említett értékesítésével kapcsolatban Németország részleteket közölt az értékesítés menetéről, valamint a magán- és állami kezesek kielégítéséről.
(75)
A Prophete, a Pantherwerke és a Vaterland-Werke észrevételeivel kapcsolatban Németország felhívja a figyelmet arra, hogy a kerékpárpiac három, és nem két szegmensből áll, mint ahogy azt az említett vállalatok állítják. A három szegmens a szaküzletek, a csomagküldők és az önkiszolgáló üzletek szegmense. A Biria helyzete a csomagküldés terén erős, de nem annyira az agresszív árpolitika, hanem sokkal inkább a just-in-time szállítások miatt. Az önkiszolgáló üzletek szegmensében a MIFA AG vezet, miközben a Biria részesedése 10 % alatti.
(76)
Németország visszautasítja a Vaterland-Werke állítását, miszerint a Biria agresszív árpolitikával tervezné üzleti tevékenységének bővítését, és e tekintetben utal az eljárás során már megküldött információkra. Németország ismerteti, hogy a Biria AG 2003-ban 670 000 kerékpárt gyártott, és a termelés azóta csökken.
VI. ÉRTÉKELÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK ALAPJÁN
(77)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a kereskedelem érintésének kritériuma akkor teljesül, ha a kedvezményezett vállalkozás olyan üzleti tevékenységet folytat, amely a tagállamok közötti kereskedelem tárgyát képezi.
(78)
Annak megállapítására, hogy állami támogatásról van-e szó, a Bizottság először azt állapítja meg, mi a vonatkozó vállalkozás. Majd minden egyes intézkedés esetében külön vizsgálja, hogy teljesülnek-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek. Ezt követően számolja ki a támogatástartalmat, és ellenőrzi az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét.
6.1. A kedvezményezett vállalkozás
(79)
A támogatásokat a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria vállalkozásoknak, valamint a Biria leányvállalatának, a Bike Systems-nek nyújtották. 2005. november 7-én a Biria eladta eszközeinek nagy részét egy magántőke-alap, a Lone Star csoport két vállalkozásának. A Bizottság megállapítja, hogy a megküldött információk szerint az eladást nyílt, átlátható és feltételhez nem kötött felhívás előzte meg. Németország szerint az eszközök eladási értékét egy szakértő 10,7 millió EUR-ra becsülte. A Lone Star csoport által fizetett 11,5 millió EUR tehát meghaladta a becsült árat.
(80)
A Bizottság a számára megküldött információk alapján arra a következtetésre jut, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a Lone Star csoport a támogatások miatt bármilyen formában előnyben részesült volna, és így a Lone Star csoport a Biria és a Bike Systems vállalkozásoknak nyújtott támogatások közvetlen vagy közvetett kedvezményezettje lenne.
6.2. 1. intézkedés: Az állítólag piaci feltételek mellett végrehajtott csendes betét
(81)
A csendes betétet (1. intézkedés) a gbb nyújtotta. Németország információi szerint a részesedésre a gbb saját programja keretében került sor, vagyis a részesedés nem állami eszközökből származik. Az eljárás megindításáról szóló határozatban rögzítettek szerint a Bizottság tudomásul veszi, hogy a gbb a részesedés megszerzésének időpontjában a Deutsche Ausgleichsbank 100 %-os leányvállalata volt, amely pedig 100 %-ban a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdona volt. A gbb ezért állami vállalkozásnak minősül. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a állami vállalkozások forrásai mindig állami eszközöknek minősülnek (11).
(82)
Ezért a Bizottságnak nyomós oka van annak megállapítására, hogy az intézkedés az államnak tudható be. Ezzel kapcsolatban a Bíróság a C-482/99 (Stardust) sz. ügyben a következőképpen határozott (53-56. bekezdés):
„53.
Ezzel összefüggésben nem várható el annak részletes vizsgálat alapján történő bizonyítása, hogy a hatóságok ténylegesen ösztönözték az állami vállalatot a szóban forgó támogatási intézkedés meghozatalára. Egyrészt ugyanis - figyelembe véve azt a tényt, hogy az állam és az állami vállalatok közötti kötelékek szorosak - fennáll annak valós kockázata, hogy az állami támogatásokat e vállalatok útján, kevésbé átláthatóan és a Szerződésben foglalt állami támogatási szabályok megsértésével nyújtják.
54.
Másrészt - pontosan az állam és az állami vállalat között fennálló kiváltságos kapcsolatok miatt - a kívülálló számára általában nagyon nehéz lenne valamely konkrét esetben bizonyítani, hogy az ilyen vállalat ténylegesen a hatóságok utasítására hozta meg a támogatási intézkedéseket.
55.
A fenti indokok alapján az állapítható meg, hogy az állami vállalat által meghozott valamely támogatási intézkedés államnak tulajdoníthatósága az adott eset körülményeiből, valamint az intézkedés hátterét képező összefüggésekből eredő bizonyítékok összességéből vezethető le. E tekintetben a Bíróság már figyelembe vette azt a tényt, hogy a kérdéses szervezet nem hozhatta meg a vitatott határozatot a hatóságok követelményeinek figyelembevétele nélkül (lásd különösen a Van der Kooy és társai kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 37. pontját), vagy hogy azon alapvető jellegű tényezőkön kívül, amelyek az állami vállalkozást az államhoz kötik, a közvállalkozásoknak, akiknek közvetítésével a támogatást nyújtották, figyelembe kellett venniük a Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) által kiadott irányelveket (az Olaszország kontra Bizottság C-303/88. sz. ügyben hozott, ítélet 11. és 12. pontja, valamint az Olaszország kontra Bizottság C-305/89. sz. ügyben hozott ítélet 13. és 14. pontja).
56.
Ezenkívül adott esetben egyéb bizonyítékok is relevánsnak bizonyulhatnak annak megállapításához, hogy az állami vállalat által meghozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható, így például a vállalat illeszkedése a közigazgatás szervezetrendszerébe, a tevékenységének jellege és e tevékenységnek a magán gazdasági szereplőkkel folytatott verseny szokásos feltételei mellett történő gyakorlása a piacon, a vállalat közjogi vagy a gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok szerinti jogállása, az állami hatóságok által a vállalat vezetése felett gyakorolt felügyelet erőssége, és minden más olyan bizonyíték, amely az adott esetben az állami hatóságok közreműködésére vagy a közreműködés hiányának valószínűtlenségére utal valamely intézkedés elfogadása kapcsán, tekintettel annak terjedelmére, tartalmára és a vele járó feltételekre.”.
(83)
A szóban forgó ügyben a Bizottság olyan bizonyítékokat talált, amelyek arra engednek következtetni, hogy a gbb határozata az államnak tulajdonítható.
(84)
A gbb-t a szövetségi kormány fejlesztési feladatokkal bízta meg, és például a kelet-németországi konszolidációs és növekedési alapért (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland) volt felelős, melynek feladata az volt, hogy sajáttőkét állítson keletnémet középvállalkozások rendelkezésére sajáttőke-bázisuk erősítése céljából.
(85)
Másodszor a Bizottság megállapítja, hogy a gbb története arra utal, hogy az államnak nagy része van a vállalkozás döntéseiben. A gbb közszervezetként először a hatáskörrel rendelkező minisztérium felügyelete alatt állt, és felügyelőbizottságában többségében a hatóságok képviselői ültek. Amióta a gbb részvénytársaságként működik, anyavállalata, a Deutsche Ausgleichsbank áll a hatáskörrel rendelkező minisztérium felügyelete alatt, és felügyelőbizottságában dominálnak a hatóságok képviselői.
(86)
Harmadszor a Bizottság megállapítja, hogy az anyavállalat, a Deutsche Ausgleichsbank a részesedésről hozott határozat időpontjában olyan közszervezet volt, amely a szövetségi belügyminisztérium felügyelete alatt állt és amelynek felügyelőbizottságában többségében szövetségi és tartományi minisztériumok, valamint a Bundestag képviselői ültek. A Deutsche Ausgleichsbank nem szerezhet részesedést más vállalkozásokban anélkül, hogy előzetesen megszerezné a felügyeletével megbízott minisztérium és a felügyelőbizottság jóváhagyását. Így az állam a gbb üzleti döntéseit anyavállalatán keresztül azt követően is ellenőrizte, hogy a vállalkozás közszervezetből részvénytársasággá alakult.
(87)
Negyedszer a Bizottság megállapítja, hogy Németország a fejlesztési bankokkal kapcsolatban 2002-ben megfelelő intézkedések végrehajtásába egyezett bele (12). Ezek a megfelelő intézkedések a Deutsche Ausgleichsbankra is érvényesek. A megfelelő intézkedések szerint a Deutsche Ausgleichsbank tevékenységeinek a strukturális, gazdasági és szociálpolitikai intézkedések támogatására, valamint közjogi tulajdonosának közfeladataira kell korlátozódniuk. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a Deutsche Ausgleichsbank ezáltal a közigazgatás része, és így minden tevékenységét állami intézkedésnek kell tekinteni.
(88)
Ötödször a Bizottság megállapítja, hogy úgy tűnik, a csendes betét a „kkv-finanszírozás” támogatási feladat (13) kategóriájába tartozik.
(89)
A Bizottság emiatt arra a következtetésre jut, hogy ezt az intézkedést állami intézkedésnek kell tekinteni.
(90)
Németország értelmezése szerint a gbb-nek a Bike Systems vállalatban vállalt csendes betéte (1. intézkedés) piaci feltételek mellett történt. A csendes részesedés kockázata hátrasorolt kölcsön kockázatának felel meg, és emiatt magas kockázatú kölcsönként kell kezelni. Csőd vagy felszámolás esetén a csendes részesedést csak azt követően fizetik vissza, hogy valamennyi más tartozást kiegyenlítettek. A csendes részesedéshez kapcsolódó kockázat emiatt meghaladja az olyan beruházáshoz nyújtott rendes bankkölcsön kockázatát, melyet a bank feltételei mellett biztosítanak. A szokásos biztosítékokkal ellátott, közép- és hosszú lejáratú kölcsönökre a piacon alkalmazott kamatláb átlagos mértéke az intézkedés nyújtásának időpontjában 6,33 % volt. Az ilyen betét ellentételezésének emiatt jóval e kamatláb fölött kell lennie.
(91)
A részesedés tekintetében 8,75 %-os fix, valamint nyereségtől függő, változó 3,5 %-os ellentételezésben állapodtak meg (14). A megállapított ellentételezés ezért magasabb, mint az említett referencia-kamatláb.
(92)
Figyelembe kell venni azonban azt is, hogy ez a következtetés feltételezi, hogy a Bike Systems helyre tudja állítani jövedelmezőségét; a Bike Systems azonban épp akkor került ki a csődből csődterv segítségével. A vállalat kilátásai bizonytalanok voltak, mivel csak kis mértékben került sor üzemi szerkezetátalakításra. A vállalat a 2001. évi beszámoló szerint abban az évben még mindig veszteséges volt. A sajáttőke továbbra is negatív volt, ami azonban a csendes tartalékok miatt nem vezetett csődhöz. Emiatt a vállalatot abban az időpontban nehéz helyzetben levő vállalatnak kell tekinteni.
(93)
A Bizottság a támogatói nyilatkozattal (lásd a (62) preambulumbekezdést) kapcsolatban megállapítja, hogy ez az információ nem állt rendelkezésére az első határozat meghozatalának időpontjában. A támogatói nyilatkozat szövegét csak a bírósági eljárás folyamán nyújtották be.
(94)
A 2001. március 6-i támogatói nyilatkozat szerint a Biria GmbH tudomásul veszi a csendes részesedést és kötelezi magát arra, hogy annak érvényessége alatt a Bike Systemst úgy vezetik és finanszírozzák, hogy meg tudjon felelni a csendes részesedésből fakadó kötelezettségeinek.
(95)
A Bizottság ezzel kapcsolatban a következő megállapításokat teszi:
(96)
Az anyavállalat (a támogató) tőkeerejével kapcsolatban Németország úgy nyilatkozott, hogy a Biria GmbH a 2001. évben nem mutatott fel említésre méltó üzleti forgalmat, kizárólag a vállalkozáscsoport többi részének forgalmazójaként működött (15). Pénzügyi teljesítőképességét (16) illetően a vállalkozás 1999-ben szerény, 205 000 DEM összegű adózás utáni nyereséget ért el, a 2000. évben pedig nettó 473 000 DEM veszteséget.
(97)
Az elszenvedett veszteségek miatt a vállalkozás saját tőkéje 1999-ben negatív volt. A saját tőke 2000-ben pozitívra fordult, ami azonban nem a vállalkozás teljesítményének volt köszönhető, hanem a Sachsen Zweirad leányvállalattól végrehajtott nyereségátcsoportosításnak (17). A Bizottság megállapítja, hogy a támogatói nyilatkozatot nem az azonos vállalkozáscsoport szilárd pénzügyi helyzetben lévő vállalkozása állította ki, hanem a rosszabbul teljesítő anyavállalat.
(98)
A fenti okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Biria GmbH - eltekintve attól, hogy az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján hivatalosan nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősíthető-e - abban a helyzetben lett volna, hogy a csendes részesedéssel kapcsolatos támogatói nyilatkozatból fakadó esetleges követeléseket több mint 2 millió EUR értékben teljesíteni tudta volna. Ahogy már említettük, le kell szögezni, hogy a 2000. évi könyv szerinti bevétel (a támogatói nyilatkozat kiállítását megelőzően) valóban kizárólag a leányvállalattól végrehajtott nyereségtranszfernek, és nem a vállalkozás gazdasági teljesítményének volt köszönhető, és hogy a vállalkozás saját tőkéje e nyereségtranszfer nélkül negatív lett volna (a jegyzett tőkével és más olyan tőkeformákkal együtt, mint a tartalékok vagy a mérleg szabadon felhasználható eszközei). Ezért kérdéses, hogy a Biria GmbH miként tudta volna megakadályozni a Bike Systems esetleges fizetésképtelenségét. Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a kérdéses támogatói nyilatkozat semmilyen tényleges gazdasági értéket nem képvisel, ami a Bike Systems nehézségeit kompenzálni tudná, ezért nem olyan értéktartalmú biztosíték, amellyel csökkenteni lehetett volna azt az ellentételezést, amit egy piaci befektető a csendes részesedésért követelt volna.
(99)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az ellentételezés a kockázatot tekintve nem volt megfelelő, valamint, hogy a csendes részesedésre nem piaci feltételek mellett került sor. A részesedés emiatt a Bike Systems-et olyan előnyös helyzetbe juttatta, amihez a vállalkozás a piacon nem jutott volna hozzá.
(100)
A Bike Systems, a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH egyaránt kerékpárokat gyárt. Mivel e termék kereskedelme határokon átnyúló, fennáll a veszélye annak, hogy az intézkedések torzítani fogják a versenyt, és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.
6.3. 2. és 3. intézkedés: Állítólagosan engedélyezett támogatási programokból fedezett támogatások
(101)
A Sachsen Zweirad GmbH-nak működési hitel céljából nyújtott 5,6 millió EUR kezességet (2. intézkedés), és a Biria-nak működési hitel céljából nyújtott 24,875 millió EUR kezességet (3. intézkedés) Szászország kezességre vonatkozó szabályozása (18) szerint nyújtották. Az engedélyezett támogatási program szerint kezességek 5 millió DEM-et (2,6 millió EUR) meghaladó kölcsönök esetében nyújthatók új beruházások esetében, illetve meghatározott esetekben beruházások utófinanszírozására, valamint üzemi eszközök egészséges vállalkozásoknak történő beszerzésére vállalhatók. Kivételes esetekben engedélyezhető konszolidáció vagy szerkezetátalakítás finanszírozása. A nagyvállalatok szerkezetátalakításához nyújtott kezességeket azonban egyedileg kell a Bizottságnál bejelenteni.
(102)
Németország szerint a szabályozás feltételeit betartották, és a kezességek emiatt összhangban állnak a szabályozással. Németország szerint a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria a kezességek vállalásakor nem voltak nehéz helyzetben. A kezességekkel a működési hitel törlesztését fedezték, amit engedélyez a támogatási program.
(103)
A Bizottság szerint a kezességek nem voltak összeegyeztethetők azzal a támogatási programmal, amely alapján azokat állítólagosan nyújtották. Németország véleményével szemben a Bizottság - amint az később részletes ismertetésre kerül - azt az álláspontot képviseli, hogy a Sachsen Zweirad GmbH a kezesség 2003. márciusi nyújtásakor, valamint a Biria GmbH a kezesség 2003. decemberi nyújtásakor nehéz helyzetben levő vállalat volt. A nehéz helyzetben levő vállalat szerkezetátalakításához nyújtott kezességeket azonban egyedileg kell a Bizottságnál bejelenteni.
(104)
Németország szerint a Sachsen Zweirad GmbH egyikét sem mutatta azoknak a jellemzőknek, amelyek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban a nehéz helyzetben levő vállalatokat meghatározzák. A Bizottság utal arra, hogy az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 6. pontjában felsorolt tipikus jellemzők, melyek meghatározzák a nehéz helyzetben levő vállalatot, csupán támpontokat nyújtanak arra, hogy mikor tekinthető egy vállalat nehéz helyzetben levőnek, azonban nem tekintendők olyan feltételeknek, melyeknek halmozottan teljesülniük kell. A Sachsen Zweirad GmbH 2001-ben a rendes üzleti tevékenységek eredménye szerint 1 274 000 EUR veszteséget, 2002-ben pedig 733 000 EUR veszteséget könyvelt el. A veszteségeket a Biria anyavállalat vette át eredmény-átutalási megállapodás keretében. A forgalom 2002-ben 2001-hez képest csökkent.
(105)
A 2002. évi üzleti beszámoló szerint a Sachsen Zweirad GmbH likviditási problémákkal is küzdött. Az üzleti beszámoló kifejezetten említi, hogy a Sachsen Zweirad GmbH feszült likviditási helyzetben volt az árukészlet előfinanszírozásával járó magas kiadások, valamint a csoporton belüli növekedés miatt. Az üzleti beszámoló szerint a vállalat túlélését csak úgy lehetett biztosítani, ha a bankok hajlandóak voltak a meglévő hiteleket fenntartani, illetve azok összetételét megváltoztatni.
(106)
Németország szerint soha nem állt fenn a veszélye annak, hogy a magánpénzintézetek nem hosszabbítják meg hiteleiket. Mindez azonban nem változtat azon a megállapításon, hogy a vállalat likviditási helyzete feszült volt. Az üzleti beszámoló szerint a legtöbb hitel fennmaradó futamideje kevesebb mint öt év volt, ami az üzleti tevékenység finanszírozását tekintve semmiképp sem optimális, és a vállalat szempontjából növeli a kockázatokat. Emellett a rövid lejáratú hitelek magas (bár 2002-ben 2001-hez képest enyhén alacsonyabb) kamatfizetésekkel jártak, ami tovább terhelte a vállalkozás likviditását.
(107)
A Bizottság emiatt arra a következtetésre jut, hogy a Sachsen Zweirad GmbH a kezesség vállalásakor nehéz helyzetben levő vállalat volt, és a kezességet ennek megfelelően szerkezetátalakítást célzó kezességnek kell tekinteni. Mivel nagyvállalatok esetében az ilyen kezesség nyújtását a Bizottságnak egyedileg kell bejelenteni, nem teljesültek az engedélyezett támogatási program feltételei, amelyek alapján a kezességet állítólagosan nyújtották, és a kezesség így nem esik e támogatási program hatálya alá.
(108)
A Biria vállalatot 2003. október 1-jei hatállyal alapították a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH leányvállalat összefonódásával.
(109)
Németország véleménye szerint a Biria vállalatot egyértelműen meg kell különböztetni a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH vállalattól, mivel az összefonódás miatt új vállalat jött létre. Emiatt azt a kérdést, hogy ez a vállalat a kezesség vállalásakor, vagyis 2004. december 9-én nehéz helyzetben volt-e, az újonnan létrejött vállalkozás nyitómérlege alapján kell megválaszolni. A nyitómérleg alapján Németország szerint megállapítható, hogy a Biria GmbH nem tekinthető nehéz helyzetben levő vállalatnak.
(110)
A Bizottság nem ért egyet ezzel az érveléssel. Az összefonódással létrejött Biria GmbH vállalkozást nem lehet a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH vállalkozásoktól különállónak tekinteni, mivel az a két vállalkozás összefonódásával jött létre. Ha nem így lenne, gazdasági alanyok összefonódásával vagy új vállalkozások alapításával könnyű lenne megkerülni azt, hogy egy vállalatot nehéz helyzetben levő vállalkozásnak minősítsenek. 2002-ben a volt Biria AG is veszteségeket könyvelt el, és ugyanúgy, mint a Sachsen Zweirad GmbH, likviditási problémákkal küzdött. A Biria GmbH átvette a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH valamennyi adósságát és kötelezettségét. A Biria GmbH tulajdonában emellett azonos eszközök állnak, és üzleti tevékenysége megegyezik a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH tevékenységével. A Bizottság emiatt úgy véli, hogy a Biria GmbH átvette a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH nehéz helyzetét.
(111)
Németország szerint a Sachsen Zweirad GmbH az összefonódás erőfölénnyel rendelkező fele. A Sachsen Zweirad GmbH Németország szerint nem volt nehéz helyzetben, ami miatt nem feltételezhető automatikusan, hogy az új Biria GmbH nehéz helyzetben lett volna. Németország érvelésével szemben a Bizottságnak nagyon is az az álláspontja, hogy a Sachsen Zweirad GmbH nehéz helyzetben volt. Következésképpen az új Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH nehéz helyzetét is „örökölte”.
(112)
A 2003. évi üzleti beszámoló szerint 2003-ban folytatódott a Biria csoport szerkezetátalakítása és újraszervezése. Ez a folyamat már 2002-ben elkezdődött, és kiterjedt a csoport finanszírozásának átalakítására. A Szászország által a 24,875 millió EUR értékű kölcsönért vállalt kezesség alapján a Biria csoport új koncepciót dolgozott ki tevékenységei középtávú finanszírozására. Az új finanszírozási koncepció előirányozta a kamatlábak jelentős kiigazítását, és ezáltal a magas kamatterhek mérséklését.
(113)
Ezzel egy időben átalakították a banki követelések összetételét: három bank vállalta, hogy lemond 8 567 000 EUR követeléséről - ez az összeg úgy tűnik, hogy követeléseik jóval több mint 50 %-ának felel meg - a fennmaradó követelések haladéktalan kiegyenlítése fejében. Következésképpen a kölcsön, melynek fedezete a 3. intézkedésben említett 80 %-os kezesség, a működési hitel törlesztését szolgáló 8 millió EUR kölcsönből, 7,45 millió EUR folyószámlahitelből és 9,425 millió EUR szezonális finanszírozást szolgáló kölcsönből áll.
(114)
A Biria tehát a kezesség nyújtásakor komoly likviditási problémákkal küzdött, és ez alapján nehéz helyzetben levő vállalkozás volt. Ezt a megállapítást támasztja alá az is, hogy három bank kivonult a Biria tevékenységeinek finanszírozásából, és arra is készen álltak, hogy követeléseik nagy részéről lemondjanak, amennyiben a fennmaradó követeléseket haladéktalanul kiegyenlítik. Ez azt mutatja, hogy a bankok komolyan kétségbe vonták egyrészt, hogy a Biria vissza tudja fizetni adósságait, másrészt pedig a vállalkozás jövedelmezőségét.
(115)
Németország ezzel szemben úgy érvel, hogy a bankok csupán üzleti stratégiájuk irányváltása miatt vonultak ki a finanszírozásból. A Bizottság megállapítja, hogy a bankok kintlévő követeléseik valószínűleg kb. 50 %-áról mondtak le. Ez még a bankok új üzleti stratégiájuk miatti visszalépése esetében is arra utaló jel, hogy a hitelintézetek igen valószínűtlennek tartották a kölcsön teljes visszafizetését.
(116)
A Bizottság emiatt arra a következtetésre jut, hogy a Biria a kezesség vállalásakor nehéz helyzetben levő vállalat volt, és a kezességet ennek megfelelően szerkezetátalakítást célzó kezességnek kell tekinteni. Mivel nagyvállalatok esetében az ilyen kezességek vállalását a Bizottságnál egyenként kell bejelenteni, és a Biria a kezességnyújtásról szóló határozat időpontjában nagyvállalat volt, nem teljesültek annak az engedélyezett támogatási programnak a feltételei, amely alapján a kezességet állítólagosan vállalták, és a kezesség így nem esik e támogatási program hatálya alá.
(117)
A 2. és 3. intézkedésként feltüntetett kezességeket Szászország tartomány vállalta, emiatt azok állami forrásból származnak, és azokat az államnak kell tulajdonítani.
(118)
Az állami támogatási intézkedések feltétele, hogy előnyhöz juttatják a kedvezményezettet. A Bizottság álláspontja szerint a két szóban forgó kezesség indokolatlan előnyhöz juttatta a Sachsen Zweirad GmbH-t és a Biria GmbH-t (jelenleg Biria AG).
(119)
Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (19) (a továbbiakban: kezességvállalásról szóló közlemény) 2.2. és 3.2. szakaszában rögzített okokból a hitel felvevője előnyt élvez, ha a kezességért nem a piaci árat kell fizetnie. Bizonyos esetekben a hitelfelvevő pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásként nem találna olyan pénzintézetet, amely állami garancia nélkül hajlandó lenne hitelt nyújtani neki.
(120)
Ebben az esetben úgy nyújtottak kezességet egy nehézségekkel küzdő vállalkozás kölcsönéért, hogy a kezes (az állam) nem kapott piaci alapú ellentételezést.
(121)
A kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. szakaszában a Bizottság a következő négy feltételt sorolja fel, melyek együttes teljesülése esetén kizárható, hogy kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról lenne szó:
1.
a hitelfelvevő nincs nehéz pénzügyi helyzetben;
2.
a kezességvállalás terjedelme a kezességvállalás megítélésének időpontjában mérhető;
3.
a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel 80 %-át fedezi;
4.
a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.
(122)
E feltételeknek a szóban forgó esetre való alkalmazását követően a Bizottság megállapítja, hogy a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria a kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatok voltak.
(123)
A kezességért nem fizettek ellentételezést, és a kezességeket a kezesek nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott hitelhez vállalták. Már önmagában az a tény is, hogy nem fizettek piaci alapú ellentételezést a kezességért, arra utal, hogy a Sachsen Zweirad GmbH, illetve a Biria az intézkedés által piaci előnyhöz jutottak. Olyan kezességek, amelyekért nem kell piaci alapú prémiumot fizetni, nincsenek az piacon. A piaci előny még inkább bizonyított, ha olyan nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott kezességről van szó, amelyik kölcsöneit esetleg nem tudja visszafizetni.
(124)
A kezességvállalásról szóló közlemény logikája szerint így az a következtetés vonható le, hogy a kezességvállalás állami támogatásnak számít.
(125)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a kezességek előnyhöz juttatták a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH (ma: Biria AG) vállalkozást, mivel a két vállalkozás a piacon nem ugyanazokkal a feltételekhez jutott volna a kezességekhez.
(126)
A (100) preambulumbekezdésben felsorolt okok miatt a 2. és 3. intézkedés alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és befolyásolja a kereskedelmet.
6.4. A támogatás tényével kapcsolatos következtetés
(127)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a csendes betét és a két kezesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a két kezességet pedig nem az engedélyezett támogatási program szerint vállalták. Az 1., 2. és 3. intézkedések tehát új támogatást képeznek, és azokat ennek megfelelően kell értékelni.
6.5. A támogatástartalom kiszámítása
(128)
A kezességvállalásról szóló közlemény 4.1. szakasza szerint abból kell kiindulni, hogy ha egy egyéni támogatás vagy támogatási program nem áll összhangban a piacgazdasági befektető elvével, úgy kell tekinteni, hogy az állami támogatást tartalmaz. A támogatástartalmat így összegszerűen meg kell határozni annak ellenőrzése érdekében, hogy a támogatás valamelyik egyedi állami támogatási mentességi ok alapján összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal. A Bizottságnak ezért először a támogatástartalmat kell kiszámolnia, hogy ellenőrizhesse a támogatás összeegyeztethetőségét.
(129)
A kezességvállalásról szóló közleményben a Bizottság lefektette a támogatástartalom számításának általános alapelveit.
(130)
A Bizottság nézete szerint egy állami kezesség támogatástartalma alapvetően akár a szóban forgó kölcsön teljes összegének is megfelelhet, ha a kedvezményezett saját erőből nem lenne képes finanszírozáshoz jutni a pénzügyi piacon (lásd a kezességvállalásról szóló közlemény 2.2. szakaszát és 4.1. szakaszának a) pontját).
(131)
A támogatástartalom kiszámításának szabályait a kezességvállalásról szóló közlemény 4.1. (Általános), 4.2. (Támogatási elem az egyéni kezességvállalásokban) és 4.4. (Támogatási elem a kezességvállalási programokban) szakasza rögzíti. A következőkben ezeket a szabályokat alkalmazza a Bizottság a szóban forgó ügyre.
(132)
A kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. szakasza szerint ha nem lehetséges piaci alapú prémiumhoz viszonyítani, akkor a garantált és nem garantált kölcsönök piaci összfinanszírozási költségeit kell összehasonlítani (vagyis a nem garantált hasonló kölcsön kamatlábát kell összevetni az állami garanciával rendelkező kölcsön kamatlábával és a garancia díjával).
(133)
Sok esetben nem létezik ilyen piaci alapú kamatláb. A Bizottság ezért a referencia- és leszámítolási kamatlábak megállapításának módszereiről szóló közleményeiben kidolgozott egy módszert, amelyet a kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. szakaszában kifejtett okokból helyettesítő értékként lehet alkalmazni a piaci alapú kamatláb helyett.
(134)
A referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény szerint a Bizottság megállapítja azokat a referencia-kamatlábakat, amelyek tükrözik a közép- és hosszú távú, szokásos biztosítékokkal ellátott kölcsönökre a piacon alkalmazott kamatlábak átlagértékeit. A referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény továbbá leszögezi, hogy e referencia-kamatláb egy olyan minimális kamatláb, amely különleges kockázatok esetén (pl. nehéz helyzetben lévő vállalkozások, a bankok által általában megkövetelt biztosítékok hiánya) növelhető. Ilyen esetekben a referencia-kamatlábra felszámolt prémium 400 bázispontot, vagy akár többet is elérhet. A referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény nem tér ki arra, hogy ez a kockázati prémium különböző kockázatok figyelembevétele érdekében kumulálható-e. A kumuláció nem kizárt, ám a Bizottságnak indokolnia kell határozatában a különböző kockázati prémiumok kumulálására alkalmazott módszert, és ennek során a pénzügyi piacokon alkalmazott módszerek elemzésére kell támaszkodnia (20).
(135)
2004-ben a Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH tanulmányt készített (a továbbiakban: tanulmány) az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága számára. A tanulmány (21) empirikus kutatások alapján többek közt olyan kockázati prémiumokat is tartalmaz, amelyek a piacon különböző kockázati kategóriájú vállalkozások és különböző biztosítékokkal ellátott tranzakciók esetében figyelhetők meg. A tanulmányból egyértelműen kiderül, hogy különböző kockázati tényezők kombinációja (a hitelfelvevő hitelképessége, biztosítékok) az alapkamatlábra felszámított különböző prémiumokat eredményez.
(136)
A Bizottság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló közleményében (22) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény) a tanulmány alapján tovább finomította a kölcsönök támogatástartalmának kiszámítási módjára vonatkozó megközelítését. A referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény a tanulmány által követett megközelítést tükrözi: az alap-kamatlábra a vállalkozás hitelképessége és a nyújtott biztosítékok mértéke szerint prémiumot számít fel.
(137)
A Bizottság továbbá azt az álláspontot képviseli, hogy az értékelendő intézkedések támogatástartalmának meghatározása az állami támogatás fogalmához kapcsolódik. A Bíróság ítélete szerint nincs kétség afelől, hogy a Bizottság határozathozatalának időpontjában fennálló objektív körülmények alapján kell eldönteni azt a kérdést, hogy egy adott támogatás a szerződés értelmében állami támogatásnak minősül-e (23).
(138)
A Bizottság következésképpen azt az álláspontot képviseli, hogy a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény a megfelelő jogalap a támogatástartalom meghatározásához; ennélfogva a következőkben e közlemény alapján értékeli a szóban forgó intézkedések támogatástartalmát.
(139)
A csendes betét támogatástartalma a Bizottság értelmezése szerint azon ellentételezések különbsége, amit a Bike Systems a csendes betétért a szabad piacon fizetett volna, valamint amit ténylegesen kifizetett. Mivel a Bike Systems nehéz helyzetben volt, amikor a csendes betétre sor került, és így az ezzel kapcsolatos kockázat magas volt, a támogatástartalom a csendes betét akár 100 %-át is elérheti, mivel ezt a betétet egy piacgazdasági alapon gazdálkodó befektető valószínűleg egyáltalán nem vitte volna be (24).
(140)
A Bizottság nézete szerint a csendes betét nem kölcsön, azonban magas kockázatú kölcsönhöz hasonlítható, mivel csőd esetén valamennyi más követelés mögé sorolják - beleértve a hátrasorolt kölcsönöket is.
(141)
A (92) preambulumbekezdés indoklása alapján a Bizottság nézete szerint a Bike Systems helyzete bizonytalan volt, mivel épp akkor zárt le egy csődeljárást. A vállalkozás kilátásai bizonytalanok voltak, mivel csak kismértékben került sor üzemi szerkezetátalakításra. A (92) preambulumbekezdés indoklása alapján a vállalkozást ezért nehéz helyzetben levő vállalkozásnak kell tekinteni. Ezen túlmenően a csendes betét esetében nem álltak rendelkezésre biztosítékok, ami növeli a nemteljesítés kockázatát. A Bizottság álláspontja szerint ezért a kezességvállalást a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény alapján alacsony mértékben biztosított tranzakciónak kell tekinteni. A hiányzó biztosítékokon kívül tovább növeli a nemteljesítés kockázatát, hogy a csendes betétet csőd esetében valamennyi más kölcsön mögé sorolják. A Bizottság véleménye szerint a legutóbb említett körülményt a kielégítő biztosítékok hiánya melletti további kockázatnak kell tekinteni, mivel az alacsony mértékű biztosítékok növelik annak kockázatát, hogy a hitelfelvevő fizetésképtelensége esetén a hitelező követelései nem elégíthetők ki közvetlenül a biztosítékok értékesítése útján, a követelés hátrasorolása pedig azt jelenti, hogy fizetésképtelenség esetén a hitelező csak a többi hitelezőt követően kapja meg követeléseit, és így végül valószínűleg semmit sem kap vissza.
(142)
A Bizottság véleménye szerint a Bike Systems vállalkozást „rossz” hitelminősítési kategóriába kell sorolni, mivel az intézkedés nyújtásakor nehéz helyzetben volt. A referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény rögzíti, hogy az ilyen hitelminősítési kategóriába tartozó, alacsony mértékű biztosítékokkal rendelkező vállalkozások esetében akár 1 000 bázispont prémium is szükséges lehet ahhoz, hogy a támogatás megléte kizárható legyen. A Bizottság álláspontja szerint a biztosítékok hiánya, valamint a csendes betét alacsony besorolása miatt indokolt az 1 000 bázispontos prémium.
(143)
A csendes betét támogatástartalmát tehát úgy kapjuk meg, hogy kiszámítjuk az 1 000 bázisponttal növelt referencia-kamatláb és a csendes betétért ténylegesen fizetett ellentételezés különbségét.
(144)
A támogatástartalom kiszámításakor a Bizottság véleménye szerint továbbá csak részben vehető figyelembe a 3,5 %-os változó ellentételezés, mivel az nyereségfüggő volt. A vállalat nehéz helyzetben volt, a nyereségre vonatkozó kilátások tehát nem voltak egyértelműek. A Bizottság emiatt indokoltnak tartja, hogy a változó ellentételezésnek csak a felét, vagyis 1,75 %-ot vegye figyelembe. A támogatástartalom kiszámításakor tényleges ellentételezésnek a fix 8,75 %-os kamatlábat és a változó, 3,75 %-os ellentételezés felét kell tekinteni, ami összesen 10,5 %-os ellentételezésnek felel meg. A támogatástartalom emiatt az 1 000 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb és a 10,5 %-os ellentételezés különbségével egyenlő.
(145)
A 2. és a 3. intézkedésben felsorolt kezességeknek köszönhetően a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH a pénzpiacokon megszokottakhoz képest kedvezőbb feltételek mellett jutottak kölcsönhöz. A 2. és a 3. intézkedés kezességének támogatástartalma egyenlő a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH által a kölcsönért piaci feltételek (vagyis kezesség nélkül) mellett fizetendő kamat és a kezesség mellett nyújtott kölcsön kamatának különbségével. Ez a különbség felelne meg annak a prémiumnak, amelyet egy piacgazdasági szabályoknak megfelelően cselekvő kezes ezekért a kezességekért kért volna. Mivel a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nehéz helyzetben volt a kezesség vállalásakor és a megfelelő kölcsönök nyújtásakor, a támogatástartalom a kezességek akár 100 %-át is elérheti, mivel kezesség nélkül senki sem nyújtott volna kölcsönt (25).
(146)
A Sachsen Zweirad GmbH-nak nyújtott kölcsön és az ahhoz kapcsolódó kezesség a Bizottság véleménye szerint további kockázatot jelentett a felajánlott rendkívül alacsony mértékű biztosítékok miatt. A Sachsen Zweirad GmbH részére nyújtott kölcsönhöz kapcsolódó kezesség biztosítéka csupán a csoport vállalkozásainak készfizető kezessége volt. Az ilyen készfizető kezességek gazdasági értéke nagyon alacsony. A Bizottság álláspontja szerint ezért a kezességvállalást a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény alapján alacsony mértékben biztosított tranzakciónak kell tekinteni.
(147)
A Biria GmbH-nak nyújtott kölcsön és az ahhoz kapcsolódó kezességvállalás tekintetében a rendelkezésre bocsátott biztosítékok gazdasági értéke magasabb volt, mint a Sachsen Zweirad GmbH számára nyújtott kölcsönhöz kapcsolódó kezesség mögötti biztosítékoké. Ennek ellenére ezek a biztosítékok még mindig elmaradtak az ilyen esetekben követelt szokásos biztosítékoktól. A Biria GmbH esetében vállalt kezesség biztosítéka a Bike Systems 15 millió EUR vagyonát terhelő, első helyre sorolt jelzálog volt. Ezt a jelzálogot azonban egy 2 millió EUR értékű másik kölcsön mögé sorolták. Ez az első helyre sorolt jelzálog következésképpen a kölcsön teljes összegének éppen csak 50 %-át fedte le. Arról azonban nincs információ, hogy milyen magas lenne a jelzálog rendes felszámolási értéke. A többi biztosíték - jelzálog, a követelések átruházása, a csoport vállalkozásainak tulajdonában levő áruk biztosítéki átruházása és a Biria GmbH tulajdonosának készfizetői kezessége - gazdasági értéke alacsony. A biztosítékok ellenére a Bizottság álláspontja szerint a kezességet alacsony mértékű biztosítékokkal ellátott tranzakciónak kell tekinteni a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény értelmében.
(148)
A fentiek szerint a Biria GmbH és a Sachsen Zweirad GmbH a kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben voltak, így a „rossz” hitelminősítési kategóriába kell sorolni őket. A referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény értelmében ebben a hitelminősítési kategóriában - ha ki kell zárni állami támogatás meglétét -, alacsony mértékű biztosítékok esetén az alkalmazandó prémium akár az 1 000 bázispontot is elérheti. A Bizottság álláspontja szerint a Sachsen Zweirad GmbH esetében az alacsony mértékű biztosítékok miatt 800 bázispont mértékű prémium alkalmazása indokolt. A Biria GmbH csekély mértékben jobb biztosítékokat kínált. Ezért esetében 700 bázispontos prémium alkalmazása indokolt. A két vállalkozás esetében a csendes betéthez képest alacsonyabb prémium alkalmazását a betétek előbbre sorolása indokolja.
(149)
A Sachsen Zweirad GmbH-nak nyújtott kezesség (2. intézkedés) támogatástartalma a 800 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb, valamint a biztosítékok mellett nyújtott kölcsön összes finanszírozási költségének (a kölcsön kamatlába és a kezesség esetleges ellentételezésének értéke) különbsége.
(150)
A Biria GmbH-nak nyújtott kezesség (3. intézkedés) támogatástartalma ennek megfelelően a 700 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb, valamint a biztosítékok mellett nyújtott kölcsön összes finanszírozási költségének (a kölcsön kamatlába és a kezesség esetleges ellentételezésének értéke) különbsége.
6.6. Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti kivételek
(151)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése mentességet irányoz elő az állami támogatások (1) bekezdésben említett általános tilalmával kapcsolatban.
(152)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében említett mentességek ebben az esetben nem alkalmazhatók, mivel a támogatási intézkedések nem szociális jellegűek, és azokat nem magánszemély fogyasztónak nyújtották; azokat nem természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására és nem a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.
(153)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontja sem alkalmazandó. E pontok közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának támogatására, valamint a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra vonatkoznak.
(154)
Így az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint az ezekre épülő közösségi iránymutatásokban meghatározott mentességek jöhetnek még szóba.
(155)
A Bizottság először megállapítja, hogy a Bike Systems székhelye az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területen található, mely részesülhet regionális támogatásokból. Németország - a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor ismertetett kétségei ellenére - nem küldött arra vonatkozó információkat, hogy teljesülnek-e a regionális támogatások nyújtásának a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban (26) meghatározott feltételei.
(156)
A közösségi iránymutatások további, mentességre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak. Mivel a támogatást 2001. márciusában nyújtották, az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást kell alkalmazni. A Bizottságnak nincsenek olyan információi, melyek szerint a támogatást ezen iránymutatás alapján az EUMSZ-szel összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni. A szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatást az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás megvalósítható szerkezetátalakítási terv végrehajtásához köti, melynek során el kell kerülni a verseny aránytalan torzulását, a támogatást pedig a minimálisra kell korlátozni. A Bizottság által az eljárás megindításakor ismertetett kétségek ellenére Németország nem küldött semmilyen információt, mely alapján ezek a feltételek teljesültek. A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy nem teljesülnek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
(157)
Továbbá a szóban forgó intézkedés esetében nem alkalmazható a többek között a kutatás-fejlesztésre, a környezetvédelemre, a kis- és középvállalkozásoknak, a foglalkoztatásra és képzésre vagy a kockázati tőkéhez nyújtott támogatásokra érvényes iránymutatások és rendeletek egyike sem. Mivel az intézkedés nem közös érdekű célt szolgál, a támogatás az EUMSZ-szel összeegyeztethetetlen működési támogatást jelent.
(158)
A Bizottság megállapítja, hogy a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH székhelye az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területen van. Ennek ellenére az e pontban említett mentesség és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett regionális rendelkezések nem alkalmazhatók, mivel a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nehéz helyzetben voltak, és a támogatási intézkedések nem egy meghatározott térség gazdasági fejlődésének előmozdítását célozták.
(159)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás lehet alkalmazható. Mivel a támogatást 2003 márciusában és 2003 decemberében nyújtották, az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást kell alkalmazni.
(160)
A támogatás nyújtását szerkezetátalakítási terv végrehajtásához kötik, melynek időtartama lehetőleg korlátozott, és amely méltányos határidőn belül hosszú távon visszaállítja a vállalat jövedelmezőségét a jövőbeni üzemi feltételekre vonatkozó reális elképzelésekre építve. A Bizottság által az eljárás megindításakor kifejtett kétségek ellenére Németország nem küldött semmilyen információt, mely szerint a kezességeket reális, a vállalat jövedelmezőségének helyreállítását célzó szerkezetátalakítási terv keretében nyújtották volna.
(161)
Intézkedéseket kell tenni továbbá a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. A legtöbb esetben ez azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítás lezárását követően korlátozzák a vállalkozás jelenlétét a saját piacán vagy piacain. A Bizottság nem rendelkezik információkkal az érintett piacról, valamint a Biria csoport érintett piacból való részesedéséről. Nem érkeztek információk esetleges kompenzációs intézkedésekről sem, melyek korlátoznák a vállalkozás jelenlétét a piacon. Sokkal inkább úgy tűnik, hogy a Biria csoport terjeszkedett a Checker Pig és a Bike Systems 2001. évi átvételével.
(162)
Az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint a támogatás összegének mindenképpen a szerkezetátalakításhoz szükséges minimumra kell korlátozódnia, a vállalkozás és a részvényesek rendelkezésre álló finanszírozási eszközeinek figyelembevétele mellett. A támogatás kedvezményezettjének továbbá jelentős mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási tervhez saját forrásokkal, vagy piaci feltételek melletti külső forrásokkal. Mivel a támogatást nem szerkezetátalakítási terv alapján nyújtották, a Bizottság nem rendelkezik információkkal a támogatás kedvezményezettjének hozzájárulásáról, valamint arról, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott-e.
(163)
Az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint szerkezetátalakítási támogatások csak egy alkalommal nyújthatók. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás korábban már részesült szerkezetátalakítási támogatásban, és a szerkezetátalakítás kevesebb mint tíz éve fejeződött be, a Bizottság rendszerint csak rendkívüli és előre nem látható körülmények esetén engedélyezi újabb szerkezetátalakítási támogatás nyújtását.
(164)
A Sachsen Zweirad GmbH 1996 áprilisában és 1998 márciusában állami részesedés formájában összesen 1 278 200 EUR, engedélyezett támogatási program alapján nyújtott szerkezetátalakítási támogatásban részesült. Mivel a Sachsen Zweirad GmbH szerkezetátalakításának lezárása óta kevesebb mint tíz év telt el, és a Bizottság nem tud rendkívüli és előre nem látható körülményekről, a két kezesség vállalásakor nem tartották be az egyszeri támogatás alapelvét.
(165)
A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy nem teljesülnek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
(166)
A Bizottság nézete szerint továbbá a 2. és 3. intézkedés esetében nem alkalmazható a többek között a kutatás-fejlesztésre, a környezetvédelemre, a kis- és középvállalkozásoknak, a foglalkoztatásra és képzésre vagy a kockázati tőke esetében nyújtott támogatásokra érvényes egyéb közösségi iránymutatások és rendeletek egyike sem. Mivel az intézkedések nem közös érdekű célt szolgálnak, a támogatások az EUMSZ-szel összeegyeztethetetlen működési támogatásokat jelentenek.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(167)
A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy a gbb Bike Systems-ben való 1 070 732 EUR mértékű részesedése, a Sachsen Zweirad GmbH-nak nyújtott 5,6 millió EUR kölcsön 80 %-ára irányuló kezességvállalás, valamint a Biria GmbH-nak (később Biria AG) nyújtott 24 875 000 EUR kölcsön 80 %-ára irányuló kezességvállalás állami támogatást jelent, és nem teljesülnek a belső piaccal való összeegyeztethetőség feltételei.
(168)
A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottság kötelessége, hogy elrendelje e belső piaccal össze nem egyeztethető támogatásnak a kedvezményezett általi visszafizetését,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által a Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (jelenleg: MB Systems), a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH (később Biria AG, jelenleg pedig MB Immobilien) részére nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A támogatás a következő intézkedésekre terjedt ki:
a)
1. intézkedés: 2 070 732 EUR csendes betét a Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (jelenleg MB Systems) vállalkozásban. A támogatástartalom megegyezik az 1 000 bázisponttal megnövelt referenciakamat és a csendes betét ellentételezésének (a fix ellentételezés és a változó ellentételezés 50 %-ának összege) különbségével;
b)
2. intézkedés: 4 480 000 EUR összegű kezesség nyújtása a Sachsen Zweirad GmbH (később Biria AG, jelenleg MB Immobilien) részére. A támogatástartalom megegyezik a 800 bázisponttal megnövelt referenciakamat és az összes olyan finanszírozási költség különbségével (a kölcsön kamatai és a kezesség esetleges prémiuma), amelyet a kezességgel ellátott kölcsönért fizettek;
c)
3. intézkedés: 19 900 000 EUR összegű kezesség nyújtása a Biria GmbH (később Biria AG, jelenleg MB Immobilien) részére. A támogatástartalom megegyezik a 700 bázisponttal megnövelt referenciakamat és az összes olyan finanszírozási költség különbségével (a kölcsön kamatai és a kezesség esetleges prémiuma), amelyet a kezességgel ellátott kölcsönért fizettek.
2. cikk
(1) Németország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikkben említett támogatást.
(2) Amennyiben a nemzeti eljárás lehetővé teszi a határozat azonnali, tényleges végrehajtását, a visszatérítés haladéktalanul a nemzeti eljárás szerint történik.
(3) A visszafizettetendő támogatási összeg tartalmazza a támogatás rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat.
(4) A kamatokat a módosított 794/2004/EK bizottsági rendelet (27) 5. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
(5) Németország a jelen határozatról szóló értesítéssel megszünteti az 1. cikkben említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.
3. cikk
(1) Az 1. cikkben említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.
(2) Németország biztosítja, hogy ez a határozat az értesítés napjától számított négy hónapon belül végrehajtásra kerüljön.
4. cikk
(1) Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Németország benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:
a)
a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;
c)
azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Németország az 1. cikkben említett támogatás teljes visszafizettetéséig folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések alakulásáról. A Bizottság kérésére Németország azonnal benyújtja a Bizottság részére az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezenkívül Németország részletes adatokkal szolgál a kedvezményezett által már visszafizetett támogatási összegekre és kamatokra vonatkozóan is.
5. cikk
E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2010. december 14-én.