NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
A BIZOTTSÁG 138/2011/EU RENDELETE
(2011. február 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. május 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (2) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK, Kína vagy érintett ország) származó egyes üvegszál szitaszöveteknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárást annak nyomán indították meg, hogy 2010. április 6-án panaszt nyújtott be a Saint-Gobain Vertex s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, a Valmieras „Stikla Skiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek termelése az egyes üvegszál szitaszövetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, ami elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat és Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. A Bizottság emellett értesítette az Amerikai Egyesült Államok (USA), Kanada, Horvátország, Törökország és Thaiföld egyes gyártóit, mivel ezek az országok merültek fel lehetséges analóg országokként. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.
(4)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli exportáló gyártót, valamint uniós importőrt és gyártót felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtsanak alapvető tájékoztatást az érintett termékkel kapcsolatos, a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszak során végzett tevékenységeikről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott.
(5)
A mintavételre tizenhat válasz érkezett olyan kínai exportáló gyártóktól, akik az Unió behozatalának 86 %-át fedezték az alább meghatározandó vizsgálati időszak alatt. Az együttműködés tehát nagymértékűnek tekinthető.
(6)
Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság az exportáló gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott mintát két egyéni exportáló gyártó és egy - négy kapcsolatban álló vállalatból álló - exportáló gyártó csoport alkotja, amelyek az Unióba irányuló behozatal 42 %-át jelentik az alábbi (13) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a minta kiválasztásával kapcsolatban konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és azok nem emeltek kifogást.
(7)
Az uniós gyártók oldaláról tizenkét gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Ennek alapján a Bizottság az értékesítés és a gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártót választotta be a mintába, amelyek az uniós ágazat összes értékesítésének 70 %-át képviselik az alábbi (59) preambulumbekezdés meghatározása szerint.
(8)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megjelölt határidőn belül csak négy független importőr nyújtotta be a kért adatokat. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a független importőrök körében nincs szükség mintavételre.
(9)
Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint piacgazdasági elbánást kért, illetve egyéni elbánást arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezenkívül egy exportáló gyártó, azaz egy kapcsolatban álló vállalatokból álló csoport, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint.
(10)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak, a mintában nem szereplő exportáló gyártónak, amely egyedi vizsgálatot kért, a mintában szereplő négy uniós gyártónak, a négy együttműködő független importőrnek, valamint az összes ismert uniós felhasználónak. Emellett kérdőívet küldtek néhány egyesült államokbeli gyártóknak, mivel az USA volt az eljárás megindításáról szóló értesítésben javasolt analóg ország, valamint egyéb lehetséges analóg országok gyártóinak is. Válasz érkezett a kérdőívekre a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól és az egyedi vizsgálatot kérelmező együttműködő gyártótól, egy egyesült államokbeli gyártótól és egy kanadai gyártótól - Kanada, ahogyan ezt a (43) preambulumbekezdés említi, lehetséges analóg országként merült fel -, továbbá valamennyi, mintába felvett uniós gyártótól és négy független importőrtől. Felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, és nem jelentkeztek a vizsgálat folyamán.
(11)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint a kárt okozó dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, valamint ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:
(a)
Kínai exportáló gyártók:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
(b)
Uniós gyártók
-
Saint Gobain Vertex s.r.o., Cseh Köztársaság
-
Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, Magyarország
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Németország
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettország
(c)
Független importőrök
-
Masterplast, Magyarország
(12)
Mivel a rendes értéket olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok üzemeiben tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy a Kanadából mint analóg országból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:
(d)
Az analóg országbeli gyártó:
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Vizsgálati időszak
(13)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) terjedt ki. Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó, üvegszálakból készült szitaszövet, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2 (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
Az üvegszálakból készült szitaszövet üvegszál fonálból készül, és különböző szemnagyságokban és fajlagos tömegben megtalálható. Leginkább az építőipari ágazatban, erősítő anyagként használják (külső hőszigetelés, márvány-/padlózatmegerősítés, falak javítása).
(16)
Az eljárás megindítása után egy kínai exportáló gyártó, amely üvegszál korongokat készít, felvilágosítást kért, hogy ez a terméktípus is beletartozik-e a termékmeghatározás körébe. A Bizottság konzultált az uniós ágazattal, amelynek a véleménye az volt, hogy az ilyen korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) terméknek tekinthetők, és ezért nem fedi őket szükségszerűen a termékmeghatározás. Miután az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk még nem teszik lehetővé, hogy az érintett termék alapvető jellegzetességeiről végső következtetésekre jusson, a Bizottság úgy döntött, hogy az üvegszál korongokat ideiglenesen a termék részeként kezelik, amíg az érdekelt felektől esetleges további információk és megítélések nem érkeznek a vizsgálat hátralévő részében.
2. Hasonló termék
(17)
A KNK, valamint az ideiglenesen analóg országnak tekintett Kanada belföldi piacán gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre, továbbá az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre nézve megállapítható, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá alapvető alkalmazásaik azonosak. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Általános módszertan
(18)
Az alább leírt általános módszertant alkalmazták a KNK együttműködő exportáló gyártóira annak megállapítása érdekében, hogy alkalmaztak-e dömpinget vagy sem.
2. Piacgazdasági elbánás
(19)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik;
2.
a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások;
4.
a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak; valamint
5.
a valutaváltás piaci árfolyamon történik.
(20)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló gyártó piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül kitöltötte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.
(21)
A Bizottság valamennyi fent említett, a mintában szereplő exportáló gyártó tekintetében felkutatta a szükségesnek ítélt információkat, valamint az alábbi vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványukon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
A mintába negyedik kapcsolatban álló csoporttagként felvett vállalat a Brit Virgin-szigeteken található, ezért nem került bele a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés körébe.
(22)
A vizsgálat eredetileg megállapította, hogy két, a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártó teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt összes követelményt a piacgazdasági elbánás megadásához, míg a harmadik, mintába felvett exportáló gyártó, amely egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja, nem teljesítette a nemzetközi számviteli szabályokra vonatkozó 2. kritériumot. Különösen arra derült fény, hogy egyes költségek, bevételek és elszámolások nem tükrözték pontosan a csoportba tartozó vállalatok valóságos pénzügyi helyzetét. Ezenkívül a könyvelés hiányosságait az auditjelentés nem is említette meg.
(23)
A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amenynyiben erre konkrét okaik vannak.
(24)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után csak attól a mintába felvett exportáló gyártói csoporttól érkeztek észrevételek, amely nem kapta meg a piacgazdasági elbánást. A beérkezett észrevételek miatt azonban nem kellett változtatni a megállapításokon, mert azok nem cáfolták a hiányosságokat, csak általános magyarázatokat adtak arról, hogy a csoport egészét egyetlen magánszemély irányítja, és hogy a csoportba tartozó vállalatok egy integráció felé vezető átmeneti szakaszban vannak.
(25)
Közvetlenül a dömpingellenőrző látogatások előtt az egyik esetre vonatkozóan dokumentumokkal igazolt állításokat nyújtottak be a Bizottsághoz arra a két kínai exportáló gyártóra vonatkozóan, amelyeknek eredetileg a piacgazdasági elbánás megadását javasolta. Ezeket az állításokat az ellenőrző látogatások során megvizsgálták.
(26)
Az első exportáló gyártóra vonatkozó állítás konkrétan azt tartalmazta, hogy az kérelmében és az ellenőrző vizsgálat során is hamis társasági alapszabályt tüntetett fel A Bizottság megkapta az állítólagos valódi alapszabályt és a megfelelő, a cég részvényesei között megkötött közös vállalkozásról szóló szerződést. A dömpingellenőrző látogatáson az exportáló gyártó a helyi hatóságnál nyilvántartott alapszabályának hiteles másolatát adta át, amely ugyanaz a dátumot nem viselő dokumentum volt, mint amelyet a cég a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében, valamint az ezzel kapcsolatos helyszíni vizsgálat alkalmával nyújtott be.
(27)
E dokumentumot a (25) és (26) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottságnak benyújtott dokumentummal összehasonlítva kiderült, hogy eltérések vannak a dátumok, az érintett felek és a munkaerő-felvételre vonatkozó megszorításokról szóló egyes rendelkezések között. További eltéréseket találtak értékesítési megszorítások tárgyában a vállalkozás által a piacgazdasági elbánás iránti kérelemmel benyújtott, illetve a Bizottság által később megkapott közös vállalkozásról szóló szerződés között.
(28)
A Bizottság levelet küldött az exportáló gyártónak, amelyben tájékoztatta, hogy ezek az adatok az alapszabály 18. cikkének alkalmazásához vezethetnek, és megkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Az exportáló gyártó válasza nem szolgáltatott olyan elégséges magyarázatot az eltérésekről, amely megszüntette volna a kétségeket az eredetileg beadott dokumentumok hitelességével és a cég által benyújtott, piacgazdasági elbánás iránti kérelemben megadott információkkal kapcsolatban.
(29)
A második exportáló gyártóra vonatkozó állítások különösen egyes meghamisított könyvvizsgált elszámolásokra vonatkoztak. Ezt az állítást is megvizsgálták a helyszínen, és ellentmondásokat találtak a 2006-os nem auditált elszámolásokból az első 2007-es auditált pénzügyi kimutatásokba átvezetett egyenlegekben. Emellett a cég könyvelésében sem a 2007-es, sem a 2008-as évre vonatkozóan nem szerepel auditköltség vagy kifizetés.
(30)
Ennek az exportáló gyártónak is írt a Bizottság, tájékoztatta a helyszínen talált ellentmondásokról, és kérte, hogy tegye meg ezzel kapcsolatos észrevételeit. Ezt a gyártót szintén tájékoztatták arról, hogy az új megállapítások az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatják maguk után. Az exportáló gyártó válasza nem szolgált olyan újabb információkkal, amelyek eloszlatták volna a kételyeket a pénzügyi kimutatásaiban szereplő összegek helytállóságával és teljességével kapcsolatban. Éppen ellenkezőleg: válaszában az exportáló gyártó elismerte, hogy két különböző elszámolás létezik, amelyek 2006-ra vonatkozóan különböző összegeket tartalmaznak, valamint, hogy a 2007-es és 2008-as elszámolásaiban voltak olyan tévedések, amelyekre nem tért ki az audit jelentés.
(31)
Az ismertetett új megállapítások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az első exportáló gyártó félrevezető információkat nyújtott a vizsgálat során. Ennek alapján úgy határozott, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza, és visszavonja az eredeti javaslatot, amely szerint e gyártónak piacgazdasági elbánás járna.
(32)
A második exportáló gyártóra nézve a Bizottság szintén a piacgazdasági bánásmód elutasítása mellett döntött, mert az nem tett eleget az elbírálás 2. szükséges kritériumának.
3. Egyéni elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben az egész országra kiterjedő vámot kell kivetni, kivéve azokat a vállalatokat, amelyek képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes kritériumnak megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(34)
A három, mintába felvett és piacgazdasági elbánásért folyamodó exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A fent ismertetett megállapítások alapján az első exportáló gyártóra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, és ezért az egyéni elbánást visszautasították. A második exportáló gyártó megfelelt az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek, és ezért egyéni elbánásban részesülhet.
(35)
A harmadik exportáló gyártó (vállalatcsoport) esetében, amely nem elégítette ki a piacgazdasági elbánás megadásához szükséges feltételeket, az egyéni elbánás megadása mellett döntöttek, mivel úgy találták, hogy a cég megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(36)
A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két kínai exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Egyéni vizsgálat
(37)
A mintába nem foglalt kapcsolatban álló vállalatok csoportja, amely egyedi vizsgálatot kért, egyúttal piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet a megadott határidőn belül benyújtotta.
(38)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó űrlapon egyéni vizsgálatot kérő vállalat által benyújtott információkat a Bizottság nem ellenőrizte. Ezek ellenőrzésére egy későbbi időpontban kerül sor.
5. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.
(40)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat kívánja alkalmazni megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban.
(41)
Négy együttműködő exportáló gyártó úgy nyilatkozott, hogy az USA nem megfelelő analóg ország, mivel az általa használt üvegszál fonal, amely az érintett termék előállításának fő nyersanyaga, más típusú üvegből van, mint a kínai exportáló gyártók által használt, és ezért drágább is. Azt javasolták, hogy Törökország és Thaiföld léphetne a helyébe, mert az e két országban használt üvegszál fonal típusa megegyezik a kínai exportáló gyártók által használttal.
(42)
A Bizottság megvizsgálta, hogy más országok analóg országként való kiválasztása indokolt lenne-e, és kérdőívet küldött az érintett termék gyártóinak Kanadába, Horvátországba, Törökországba és Thaiföldre. A kérdőívre csak egy USA-beli és az egyetlen kanadai gyártó válaszolt.
(43)
A Bizottság mindkét ország piacait megvizsgálta, hogy meghatározza, megfelelnek-e az analóg országként való kiválasztás kritériumainak. Kanadával kapcsolatban - noha az érintett terméket csak egyetlen gyártó állítja elő - a Bizottság úgy találta, hogy az ország nyitott piaccal rendelkezik, behozatali vám nincsen, és a piacon a versenyt az érintett terméknek több harmadik országból való jelentős mérvű behozatala biztosítja. Emellett kiderült, hogy a kanadai gyártó a hasonló termék minden típusát előállítja, szemben az USA-beli gyártóval, amely csak egyet, és ez lehetővé teszi a rendes érték kiszámítását az érintett termék minden egyes típusa tekintetében. A vizsgálat kimutatta, hogy Kanadát ideiglenesen megfelelő analóg országnak lehet tekinteni a rendes érték megállapítása céljából.
(44)
Az együttműködő kanadai gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani.
(45)
Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanada megfelelő analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.
(47)
A kanadai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az együttműködő kínai exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva.
(48)
A vizsgálati időszakban a belföldi piacon a független vevőknek történt értékesítések a kanadai gyártó által előállított valamennyi típusú hasonló termék tekintetében a rendes kereskedelmi forgalomban zajlottak. Ugyanakkor a Kanadában gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából származó érintett termék közötti minőségi különbségek miatt indokoltabbnak találták a rendes érték számtani képzését - lásd az (52) preambulumbekezdést -, hogy figyelembe lehessen venni a különbségeket, és tisztességes összehasonlítást lehessen végezni.
(49)
Az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegét a kanadai gyártótól kapott adatok alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint.
c) Exportár az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók számára
(50)
Mivel két, a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártó uniós független vevőknek exportra közvetlenül értékesített az Unióba az érintett termékből, az exportárak azok ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árain alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
d) Összehasonlítás
(51)
A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson hasonlították össze.
(52)
A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A rendes értéket a felhasznált anyagok - vegyszerek, bevonatok és nyersanyagok (a fonalakhoz felhasznált üvegtípus) - minőségi különbségeinek megfelelően is kiigazították. További kiigazításokat alkalmaztak szükség esetén a közvetett adókra, tengeri szállításra, biztosításra, kezelési és járulékos költségekre, csomagolásra, hitelre, valamint bankköltségekre és jutalékokra tekintettel minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg.
6. Dömpingkülönbözetek
a) Az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(53)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg országra megállapított rendes érték súlyozott átlagának és az egyes vállalatok által az Unióban értékesített érintett termékre vonatkozó exportár súlyozott átlagának összehasonlításával történt a fenti megállapításoknak megfelelően.
(54)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban lévő Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Az összes többi exportáló gyártó esetében
(55)
A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint.
(56)
A többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg úgy, hogy Unióba történő, az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett kivitel mennyiségét összehasonlították az Eurostat megfelelő statisztikáival.
(57)
Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 86 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártónál megállapított legnagyobb különbözet felhasználásával történt.
(58)
Ennek alapján a minta ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözete és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
A dömpingkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében (lásd I. melléklet)
57,7 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében
62,9 %
D. KÁR
1. Az uniós gyártás
(59)
A vizsgálati időszak során 19 gyártó állított elő hasonló terméket az Európai Unióban. E gyártók képviselik a teljes uniós termelést az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében. Mivel mind a 19 gyártó, amelyek a panaszt támogatták, szolgáltatott információkat, ezeket a továbbiakban uniós gazdasági ágazat néven szerepelnek.
(60)
Mint ahogyan a fenti (7) preambulumbekezdés is említi, tizenkét uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A kiválasztott négy gyártóból álló minta a becsült uniós gyártás mintegy 70 %-át képviseli.
2. Az uniós fogyasztás
(61)
Az uniós fogyasztás kiszámítása olyan számadatokon alapult, amelyeket a panasz tartalmazott, és amelyeket a vizsgálatban együttműködő gyártók és importőrök által szolgáltatott, ellenőrzött adatokkal egészítettek ki. Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék Kínából és harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg.
(62)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az EU fogyasztása négyzetméterben
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Forrás: a panaszban szereplő adatok, valamint az együttműködő vállalatok által szolgáltatott adatok és Eurostat-adatok.
(63)
A figyelembe vett időszakban 12 %-kal nőtt az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása az Unió területén. 2006 és 2008 között 26 %-kal nőtt, majd 2008 és 2009 között 17 %-kal csökkent. A vizsgálati időszak alatt a fogyasztás ismét enyhén nőtt. A 2009-es időszakos csökkenés az építőipari piacok visszaesésének tulajdonítható.
3. Az érintett országból származó behozatal
a) Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése
(64)
Az érintett termék KNK-ból származó behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 48 %-kal nőtt. A fogyasztási trendeket és az építőipari ágazat visszaesését követően 2009-ben enyhén csökkent. A behozatalok hosszú távú emelkedő tendenciája azonban nyilvánvaló, és az importvolumen növekedése is nagyobb mértékű volt, mint az uniós fogyasztásé.
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kínai behozatal négyzetméterben
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006 = 100
100
141
154
143
148
Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok.
(65)
A KNK-ból származó érintett termék behozatalának növekvő volumenével párhuzamosan az átlagos importár csökkent, 2006 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal esett vissza.
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kínai importárak euróban
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006 = 100
100
99
101
89
88
Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok.
(66)
Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése a vizsgált időszakban 32 %-kal nőtt, ami ebben az esetben majdnem 13 százalékpontos növekedésnek felel meg. A vizsgálati időszakban az érintett országból érkező import piaci részesedése elérte az 51 %-ot.
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A kínai behozatal piaci részesedése
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006 = 100
100
117
123
131
132
Forrás: számítás.
b) A dömpingelt behozatal hatása az árakra
(67)
Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze a mintavételben szereplő uniós gyártók áraival. A mintában szereplő uniós gyártók árait nettó gyártelepi paritásra igazították, és összevetették a CIF-importárakkal. Az utóbbi árakat a behozatali vámra és a behozatal utáni költségekre tekintettel kiigazították. Emellett a KNK-ból importált érintett termék és az uniós ágazat által termelt hasonló termék közötti minőségi különbségek miatt további minőségi szempontú kiigazítást végeztek a kínai importárakon. Ez a kiigazítás olyan paraméterek különbségeit tükrözi, mint a hosszirányú és keresztirányú szakítószilárdság és nyúlás, amelyeket a termékkód teljes mértékben nem fedett le.
(68)
Figyelembe véve a minőségi szempontú kiigazítást, az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 29,5 % és 30,2 % között volt a vizsgálati időszakban.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
a) Előzetes megjegyzések
(69)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(70)
Emlékeztetni kell arra, hogy - amint az a (7) preambulumbekezdésben is szerepel - a Bizottság által kiválasztott minta az értékesítés és gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártóból állt.
(71)
A makrogazdasági adatokra vonatkozó mutatók - termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés stb. - az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoznak (az alábbi táblázatok forrásai a makroadatok). A további mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkozunk.
(72)
A vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése részben kapcsolatban álló vállalatokon keresztül zajlott. A vállalatok szerint ezeket a tranzakciókat független vevőknek történő eladásoknak kellene tekinteni, mivel szerintük nincs közvetlen kapcsolat a cégek között, és az értékesítés a szokásos piaci feltételekkel történt. Ideiglenesen azonban a Bizottság úgy határoz, hogy ezeket a tranzakciókat kizárja a kárkülönbözeti számításokból és a kármutatókból is, mert további elemzést kíván folytatni velük kapcsolatban. Kivételt tettek két mintába vett cég közötti kapcsolódó értékesítésekkel, amelyeknél a viszonteladási mechanizmust megmagyarázták, és az ellenőrizhető volt.
b) Kármutatók
Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Termelés négyzetméterben
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006 = 100
100
112
120
98
96
Kapacitás négyzetméterben
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006 = 100
100
103
117
106
111
Kapacitáskihasználás
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Forrás: makroadatok.
(73)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 4 %-kal esett vissza. Általában véve a termékkibocsátás követte a fogyasztási trendet, azaz a 2006-2008 közötti növekedés után 2009-ben erős visszaesés, majd a vizsgálati időszak alatt ismét enyhe növekedés volt tapasztalható. A fogyasztással szemben így az uniós ágazat termelése nem állt helyre, hanem tovább csökkent a vizsgálati időszak alatt.
(74)
Az uniós ágazat kapacitáskihasználásának mértéke a figyelembe vett időszakban 10 százalékponttal csökkent, a 2006-os 77 %-ról a vizsgálati időszakbeli 67 %-ra. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez részben annak tulajdonítható, hogy maga a kapacitás nőtt enyhén az uniós gyártók beruházásainak eredményeként.
Készletek
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Zárókészlet négyzetméterben
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006 = 100
100
263
330
322
285
Forrás: makroadatok.
(75)
Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban csaknem megháromszorozódott. Ez a trend az értékesítés és a gyártás csökkenő volumenével egyidejű. A gyártási volumenhez képest a készletek a 2006-os nem egészen 4 %-ról 11 % fölé emelkedtek a vizsgálati időszak alatt.
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Értékesítések volumene négyzetméterben
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006 = 100
100
108
110
88
89
Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének piaci részesedése
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006 = 100
100
89
87
81
80
Forrás: makroadatok.
(76)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkent, ennek eredményeként 12 százalékpontos piaci részesedésvesztés következett be, azaz az uniós összfogyasztás 58 %-áról 46 %-ára esett vissza.
(77)
Eladási árak
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Eladási árak euróban
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006 = 100
100
106
105
99
97
Forrás: mikroadatok.
(78)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a független álló uniós feleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat nem csökkentette jelentősen eladási árait annak érdekében, hogy versenyképes maradjon a dömpingelt behozatalhoz képest. Ez azonban hozzájárult a jelentős piaci részesedésvesztéshez a figyelembe vett időszak során.
Nyereségesség
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Adózás előtti átlagos nyereség
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006 = 100
100
309
234
166
212
Forrás: mikroadatok.
Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Beruházások (euro)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Nettó eszközállomány megtérülése
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Pénzáramlás (euro)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Forrás: mikroadatok.
(79)
Amint az a fenti (68) preambulumbekezdésben is szerepel, a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal jelentős nyomást gyakorolt az uniós piac áraira. Az uniós ágazat ennek ellenére még jó pénzügyi helyzetben volt 2006-2007 között, amikor a nyereségesség 6 %-ról 18 %-ra nőtt. Később a nyereségesség csökkenni kezdett, és a vizsgálati időszakban 12 %-on állapodott meg. Más pénzügyi mutatók, például a nettó eszközarányos jövedelmezőség és a pénzáramlás is pozitív maradt. Más szóval az uniós gazdasági ágazat nem szállt agresszív árversenybe a kínai behozatallal. Ehelyett inkább szerkezetátalakítási folyamatba kezdett, új gyártási technológiákba fektetett be a termékei minőségének javítása és a hosszú távú gyártásiköltség-csökkentés érdekében. Ez azonban az értékesítési volumen csökkenésével és a piaci részesedések egy részének elveszítésével járt a kínai konkurencia javára. Meg kell jegyezni, hogy a fenti nyereségességszámítás nem veszi figyelembe a rendkívüli szerkezetátalakítási költségeket, amelyekről egyes mintában szereplő gyártók számoltak be. Ha ezeket a költségeket is figyelembe vesszük, az uniós ágazat nyereségessége jóval alacsonyabb lenne. Ez tehát kedvezőtlenül befolyásolná a fent felsorolt egyéb pénzügyi mutatókat.
(80)
A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat továbbra is nagyarányú beruházásokat tudott fenntartani; ezzel az volt a célja, hogy csökkentse a gyártási költségeket és hatékonyabb gyártási módot fejlesszen ki. A vizsgálati időszakban a beruházások több mint háromszorosukra emelkedtek a 2006. évi adatokhoz képest.
(81)
A tőkebevonási képesség nem merült fel az uniós gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak folyamán.
(82)
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006 = 100
100
96
100
84
79
Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euró)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Egy munkavállalóra jutó termelékenység
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Forrás: mikroadatok, kivéve a foglalkoztatást (makroadatok).
(83)
Az uniós gazdasági ágazatban a hasonló termék gyártásában foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen, 21 %-kal csökkent. A fizetések magas szintje ellenére az uniós gazdasági ágazat 2008-tól kezdve csökkentette az egy foglalkoztatottra jutó átlagos bérköltséget. Ennek eredményeként az egy munkavállalóra jutó teljesítményben kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszak alatt nőtt.
c) A dömping mértéke
(84)
Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása a vizsgálati időszak alatt nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(85)
Amint a fenti kárelemzésből nyilvánvalóan kitűnik, a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségeket szenvedett az értékesítési és termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a piaci részesedés és az alkalmazottak száma terén egyaránt; ez utóbbi az ágazat szerkezetátalakítási erőfeszítéseinek következtében jelentősen, 21 %-kal csökkent. Ezért az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a piac növekedését, és azt teljes egészében a kínai behozatal vette át. Az importvolumen 48 %-os növekedése a figyelembe vett időszakban valóban sokkal nagyobb, mint az uniós fogyasztás 12 %-os növekedése.
(86)
Úgy ítélhető meg, hogy a kínai dömpingelt behozatal folyamatos, jelentős áralákínálása az uniós ágazat áraival szemben továbbra is kedvezőtlen hatást fog gyakorolni az uniós ágazat értékesítési volumenére, és ennélfogva - elkerülhetetlenül - pénzügyi és gazdasági helyzetére is. Középtávon az várható, hogy az európai vállalatok nyereségessége és egyéb pénzügyi mutatói rosszabbodni fognak.
(87)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében kár érte.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(88)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal olyan kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely már jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek egyidejűleg kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak; a vizsgálatra annak elkerülése érdekében került sor, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt is a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(89)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala közel 50 %-kal nőtt meg, és jelentős piaci részesedésre tett szert az uniós piacon. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat - amely az egyetlen jelentős versenytársat jelenti az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható - gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott.
(90)
A dömpingelt behozatal folyamatos növekedésével egyidejűleg jelentős áralákínálás volt tapasztalható az uniós gazdasági ágazat áraival szemben. A figyelembe vett időszakban az Eurostat importstatisztikáiból származó adatok szerint az átlagos kínai behozatali ár mintegy 50 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós átlagár. Az egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártók kiszámított alákínálási különbözetei még a minőségi különbségek miatt elvégzett kiigazítás után is 35 % körül mozogtak a vizsgálati időszakban. Ebből okkal leszűrhető, hogy az árak visszaesése 2009-ben és a vizsgálati időszakban a dömpingelt importok miatt következett be, és elsősorban az is, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedéscsökkenést tapasztalt.
(91)
Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.
3. Az egyéb tényezők hatásai
a) Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Export négyzetméterben
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006 = 100
100
82
90
74
75
Forrás: makroadatok
(92)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós ágazat exportvolumene 25 %-kal csökkent, de a kivitel az összes értékesítésnek csak átlagosan 8 %-át tette ki. Ezért a csökkenő kivitel az uniós ágazat teljesítményére csak meglehetősen korlátozott hatást gyakorolt.
b) Harmadik országokból származó behozatal
(93)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
c) Az építőipari ágazat válságának hatása
(94)
Az építőipari ágazat válságának hatása 2009-től kezdve világosan megmutatkozik a fogyasztási adatokban. A válságnak azonban az uniós ágazatot és a kínai exportőröket egyformán kellett volna érintenie. A kár kivizsgálása azonban megmutatta, hogy a kínai behozatal továbbra is, még a válság ideje alatt is növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására.
(95)
Emellett a válság viszonylag rövid ideig gyakorolt negatív hatást az uniós piacra, mivel már a vizsgálati időszak alatt megmutatkoztak a helyreállás jelei.
(96)
A válság hatása tehát nem bontotta meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós ágazat által elszenvedett kár között.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(97)
A fentiek alapján ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta.
(98)
A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt megvizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben a figyelembe vett időszak alatt és különösen a vizsgálati időszak alatt bekövetkezett súlyos veszteségekre. Ezek az uniós gazdasági ágazatot ért veszteségek időben egybeesnek az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala volumenének növekedésével.
(99)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Általános észrevételek
(100)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján arra lehetne következtetni, hogy az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása ebben az esetben ellentétes lenne az Unió érdekével. E célból és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mérlegelte a bevezetendő intézkedéseknek az eljárásban érintett valamennyi félre gyakorolt hatását, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadnak el intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(101)
A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt károsodott. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelt növekedése és jelenléte csökkentette az értékesítéseket az uniós piacon, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat jelentősen veszített piaci részesedéséből.
(102)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. Hangsúlyozni kell, hogy az érintett termék a mintában szereplő uniós gyártók forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk legalább 40 %-át képviseli. Intézkedések hiányában nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete tovább romlik, mivel a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal hosszantartó nyomást gyakorol az uniós piac áraira. Emellett az uniós gazdasági ágazatnak a szerkezetátalakításra és a termékek minőségének javítására tett erőfeszítései is teljesen kárba vesznének. Az intézkedések meghozatala a behozatali árat ismét egy kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet.
(103)
Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná.
3. Az importőrök érdeke
(104)
Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. E tekintetben megjegyzendő, hogy négy független importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a vizsgálati időszak alatt a KNK-ból érkező behozatal 15 %-át képviselték.
(105)
A helyszínen ellenőrzött adatok szerint az együttműködő importőrök legnagyobbika számára nem lenne jelentős az intézkedések cégre gyakorolt hatása, mert az érintett termék csak kis részét teszi ki a forgalmának.
(106)
Ezzel együtt a vállalat rámutatott arra, hogy az uniós ágazat termelési összkapacitása kisebb, mint a jelenlegi kereslet, amely állítólag növekedni is fog. Arra is rámutatott, hogy a harmadik országokbeli beszerzési források korlátozottak. Emiatt ellátásbeli zavarokra számít, amennyiben a vámok túlságosan magasak lesznek. E tekintetben megjegyzendő, hogy a jelentős áralákínálásra tekintettel az intézkedések javasolt szintje - amely figyelembe veszi a KNK-ból behozott érintett termék és az unió gazdasági ágazata által előállított hasonló termék közötti minőségi különbségeket - várhatóan nem fogja megszüntetni az érintett termék KNK-ból az Unióba érkező behozatalát.
4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(107)
13 ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Ezek egyike sem nyújtott be azonban választ, és nem határozott úgy, hogy együttműködik az eljárásban. Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek sem nyújtottak be észrevételeket.
(108)
Ezért, mivel nincsenek információk arról, mekkora az érintett termék része a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékek gyártási költségében, sem pedig arról, hogy mekkora a downstream termékek értékesítésének aránya a felhasználók teljes forgalmához képest, a vizsgálat jelenlegi szakaszában nem állapítható meg, mekkora lenne az ilyen intézkedések hatása e vállalatokra. Az együttműködés hiánya azonban azt is jelentheti, hogy a felhasználókra az intézkedések nemigen gyakorolnának hatást.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(109)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint - összességében nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen szólnának.
G. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(110)
A dömpinggel, az abból származó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni az érintett termék Kínából származó behozatalaira a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(111)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések mértékének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.
(112)
A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 12 %-a volt. Ennyi volt az uniós gazdasági ágazat átlagos nyeresége 2006-2007-ben. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint óvatos becslés eredménye, és nem túl magas. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat számára a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. Mivel a nyereségcél megegyezik az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti tényleges nyereségével, a súlyozott gyártelepi átlagárat vették figyelembe mint referenciát.
(113)
A szükséges áremelkedést ezt követően minden együttműködő és egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó esetében az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított, súlyozott átlagos vállalati importárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki.
(114)
Ennek alapján az ideiglenes kárkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes kárkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszerrel összhangban a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók kárkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó súlyozott átlagát véve számították ki.
(116)
A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszer nyomán a többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözetet úgy számították ki, hogy a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártóra megállapított legmagasabb különbözetet vették figyelembe.
(117)
Ennek alapján a kárkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga és az országos kárkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
68,2 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében
69,1 %
2. Ideiglenes intézkedések
(118)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára.
(119)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ezért kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - azaz konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezeteket - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(120)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
(121)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(122)
A dömping- és a kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(123)
A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó (7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 és 7019909950 TARIC-kód), üvegszálakból készült szitaszövetek behozatalára, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
57,7
B008
Minden más vállalat
62,9
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.