PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
A TANÁCS 325/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. április 12.)
az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság a 1043/2011/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó oxálsav behozatalára. Az ideiglenes dömpingellenes vámok mértéke 14,6 % és 52,2 % közé esett.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2010. december 13-án az oxálsav teljes uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 25 %-át - képviselő Oxaquim S.A. (a továbbiakban: a panaszos) nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) panaszt nyújtott be.
(3)
Az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Egy indiai exportáló gyártó kért és kapott lehetőséget a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének jelenlétében megtartott meghallgatásra.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott.
(6)
Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése arra kéri azokat a kínai vállalatokat, amelyek addig nem jelentkeztek, ám úgy vélik, hogy esetükben egyéni vámtételek megállapítására lenne szükség, hogy a kihirdetéstől számított 10 napon belül jelentkezzenek. Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett.
(7)
Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Indiából és Kínából származó oxálsav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(8)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
1.3. AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK
(9)
Az eljárásban érintett felekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)-(8) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. ÉRINTETT TERMÉK
(10)
Az érintett termék az ideiglenes rendelet (10) és (11) preambulumbekezdésében leírtaknak megfelelően a jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód alá besorolt, Indiából és Kínából származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav.
(11)
Az oxálsavnak két típusa van: a nyers és a finomított oxálsav. A finomított oxálsavat, amelyet Indiában nem, csak Kínában gyártanak, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, melynek során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb szennyeződéseket.
(12)
Az oxálsavat számos célra használják, például redukálószerként és fehérítőként, továbbá a gyógyszerszintézisben és a festékgyártásban is alkalmazzák.
2.2. HASONLÓ TERMÉK
(13)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített oxálsav, az Indiában és Kínában belföldi értékesítésre gyártott oxálsav, valamint az Indiából és Kínából az Unióba behozott oxálsav lényegében ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz az alapvető végfelhasználásuk.
(14)
Az érintett termékkel vagy hasonló termékkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (10)-(13) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. DÖMPING
3.1. INDIA
3.1.1. ELŐZETES MEGJEGYZÉS
(15)
Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy indiai exportáló gyártó nem tekinthető együttműködő félnek, ezért a vállalattal kapcsolatos megállapításokat a rendelkezésre álló tények alapján kellett megtenni az alaprendelet 18. cikkének megfelelően.
(16)
A szóban forgó vállalattal (Star Oxochem Pvt. Ltd) kapcsolatos ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a vállalat további magyarázattal és pontosítással szolgált a vizsgálat korábbi szakaszában általa benyújtott adatokkal kapcsolatban. Ezenfelül a vállalat a Bizottság és a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatását is kérte. A vállalat érvelése szerint tekintettel arra, hogy a kérdőívet megválaszolta, és a Bizottság szolgálatai látogatást tettek a vállalatnál, továbbá az általa nyújtott további magyarázatok és pontosítások fényében nem lenne helyénvaló őt olyan exportáló gyártóként kezelni, amely a vizsgálat során semmiféle együttműködést nem tanúsított.
(17)
A fentiek alapján és különösen a további magyarázatok és pontosítások ismeretében a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálathoz az eredeti információ egy részét - nevezetesen az exportárakkal kapcsolatos adatokat - fel tudják használni, mivel azokat megbízhatónak találják. A fenti megfontolásokból következően ezért az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat csak részben lehet fenntartani, ezért az alaprendelet 18. cikke (1) és (3) bekezdésének megfelelően a vállalattal kapcsolatos megállapításokat részben a rendelkezésre álló tények, részben a vállalat exportárai alapján tették meg.
3.1.2. RENDES ÉRTÉK
(18)
Az indiai rendes érték kiszámításának módszerével kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (15)-(18) preambulumbekezdésében foglalt, az együttműködő vállalatra vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek.
(19)
A Star Oxochem tekintetében és a (16) és (17) preambulumbekezdés megállapításait figyelembe véve a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek megfelelően az említett vállalat esetében megállapított rendes érték a másik együttműködő vállalat (Punjab Chemicals) belföldi eladásainak reprezentatív mennyisége alapján számolt súlyozott átlagon alapult.
3.1.3. EXPORTÁR
(20)
További észrevételek hiányában az exportárnak az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében a Punjab Chemicals tekintetében történő meghatározása megerősítést nyer.
(21)
A (16) és (17) preambulumbekezdésben leírt következtetéseket figyelembe véve a Star Oxochem esetében érvényes exportár meghatározása az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése szerint az első unióbeli független vevő által az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján történik.
3.1.4. ÖSSZEHASONLÍTÁS
(22)
A rendes érték és az exportárak összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (20)-(21) preambulumbekezdése az együttműködő gyártó (Punjab Chemicals) esetében megerősítést nyer.
(23)
A Star Oxochem esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazításokat hajtottak végre a Punjab Chemicals vállalatot érintő ellenőrzött kiigazítások alapján.
3.1.5. DÖMPINGKÜLÖNBÖZET
(24)
A Bizottság által az együttműködő gyártóra tett ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Ezért az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében meghatározott dömpingkülönbözet megerősítést nyer.
(25)
A STAR Oxochem esetében a fenti megfontolások figyelembevételével a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve 31,5 %.
(26)
Tekintettel az indiai vállalatok csekély mértékű (80 % alatti) együttműködésére, a Bizottság ideiglenesen úgy vélte, hogy az országos dömpingkülönbözet megállapítására a legmegfelelőbb mód az együttműködő fél legnagyobb dömpingügyletének alapul vétele. Ez az ügylet sem mennyiség, sem ár szempontjából nem minősül rendkívülinek, így reprezentatív mintának tekinthető, amely révén az együttműködő gyártó számára megállapított dömpingkülönbözettel kapcsolatban ésszerű és arányos eredményekre lehet jutni.
(27)
A fenti szempontok figyelembevételével az ideiglenes rendelet (24) és (25) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
(28)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve India esetében a következő:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd.
31,5 %
Minden más vállalat
43,6 %
3.2. KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
3.2.1. PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS/EGYÉNI ELBÁNÁS
(29)
Az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint kínai vállalatok egy csoportja piacgazdasági elbánást, illetve ennek hiányában egyéni elbánást, míg egy másik kínai vállalatcsoport kizárólag egyéni elbánást kért. A piacgazdasági elbánást elutasították (az ideiglenes rendelet (26)-(32) preambulumbekezdése); mindkét vállalatcsoportnak azonban ideiglenesen egyéni elbánást biztosítottak.
(30)
Az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be, ezért az ideiglenes rendelet (26)-(32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.2. ANALÓG ORSZÁG
(31)
Az analóg ország ideiglenes kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (33)-(34) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.3. RENDES ÉRTÉK
(32)
Amint azt az ideiglenes rendelet kifejti, a Bizottság a nyers és a finomított oxálsavra vonatkozóan külön rendes értéket határozott meg. Míg a nyers oxálsav rendes értékét az India esetében megállapított rendes érték alapján határozták meg, az Indiában nem gyártott finomított oxálsav rendes értékét a nyers oxálsav indiai előállítási értéke alapján számították ki, és a kapott értéket - figyelemmel a gyártás többletköltségére - 12 %-kal, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségekkel) és a nyereséggel növeltek.
(33)
Mindkét kínai együttműködő gyártó kifogásolta a gyártási többletköltségek alapján történő 12 %-os növelést, és azt állították, hogy ezeket a többletköltségeket a Bizottság soha nem ellenőrizte, kiszámításuk módszeréről az ideiglenes nyilvánosságra hozatal során nem tájékoztatták őket, és csupán egyszerű közelítő becslésnek tűnnek. Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy becslése szerint a gyártási többletköltség csak 5 %-ot tesz ki, bár állítását nem támasztotta alá bizonyítékkal.
(34)
Hangsúlyozni kell, hogy a növelés az együttműködő kínai exportáló gyártók által nyújtott információk alapján került kiszámításra. Először is meg kell említeni, hogy ugyanaz a vállalat, amelynek jelenlegi állítása szerint a gyártási többletköltségek csak 5 %-ot tesznek ki, a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványában eredetileg 10-15 %-os többletköltségre hivatkozott. Másodszor, a vállalatok üzemeiben tett ellenőrző látogatások során mindkét együttműködő gyártó megerősítette, hogy a finomított oxálsav gyártási többletköltsége a nyers oxálsavhoz képest 10-12 %-os. Harmadszor, a gyártási többletköltség 10-12 %-os szintjét az uniós gazdasági ágazat számításai is alátámasztották. Az együttműködő gyártók által benyújtott információk figyelembevételével a 12 %-os növelést helyénvalónak találták.
(35)
Ezért, mivel nem állnak rendelkezésre megalapozott információk vagy bizonyítékok, amelyek indokolnák az alacsonyabb szintű növelést, az ideiglenes rendelet (35)-(37) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
3.2.4. EXPORTÁR
(36)
A Bizottság mindkét kínai exportáló gyártót egyéni elbánásban részesítette; így exportáraikat az első unióbeli független vevő által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozta meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(37)
Az exportárra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.5. ÖSSZEHASONLÍTÁS
(38)
Az egyik együttműködő gyártó azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedő SGA-költségeit és a jutalékokat nem szabad a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának megfelelően kiigazításként az exportárból levonni. A gyártó állítása szerint a kapcsolatban álló kereskedő közvetlen eladási költségeit már korábban levonták az exportárból, amikor a rendes árral azonos alapon történő összehasonlítás érdekében az exportárat gyártelepi (ex-works) szintre korrigálták.
(39)
A gyártó érvelése szerint a vele kapcsolatban álló kereskedő a 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalat, amely a csoporton belüli exportnyereség-felosztási stratégia értelmében nem számít fel jutalékot. Továbbá a vállalat szerint a fennmaradó SGA-költségek a vállalat működésének együttes költségeit jelentik, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az értékesítéssel, ezért nem kell őket az exportárból levonni.
(40)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjában tett megállapítások szerint a jutalék magában foglalja a kereskedő által kapott árrést, ha a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. Így lényegtelen, hogy jutalékfizetésre egyáltalán került-e sor vagy nem. A lényeges kérdés az, hogy vajon a kereskedő az árut haszonkulccsal adta-e el, és hogy a kereskedő szerepe az ügynökökére hasonlít-e.
(41)
A kereskedő vállalat ellenőrzése előtt és alatt gyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy a vizsgálati időszak alatt a kereskedő egy uniós vevő számára értékesített a kapcsolatban álló gyártó által előállított oxálsavat. A gyártó ugyanakkor közvetlenül is exportált oxálsavat az említett uniós vevőnek. A kapcsolatban álló kereskedő tehát más alkalmazottakkal, más irodában, egy másik városban még egyszer elvégezte a gyártó által elvégzett munkát, ezzel saját költsége keletkezett, ami megjelent az exportárban is.
(42)
Az aktákban szereplő bizonyítékokból az is egyértelműen kiderül, hogy a kereskedő az exportált árut a kapcsolatban álló exportáló gyártótól szerezte be, majd a végső független vevővel lefolytatott ártárgyalásokat követően saját hasznát rátéve saját neve alatt újraértékesítette.
(43)
A kereskedő vállalat ügynöki tevékenységével kapcsolatban szintén sikerült bizonyítékot gyűjteni. A bizonyíték először is azt mutatja, hogy a gyártó az érintett termékből jelentős mennyiséget értékesített az Unióban mind közvetlenül, mind a kapcsolatban álló kereskedőjén keresztül megvalósított export formájában. A kapcsolatban álló kereskedőn keresztül csupán az unióbeli eladások egyharmadát bonyolították. A kereskedő emellett más, nem kapcsolódó gyártóktól származó oxálsavat is újraértékesített. Az aktákban szereplő bizonyítékok azt mutatják, hogy a kereskedő oxálsav-vásárlásainak több mint fele nem kapcsolódó gyártótól származott, és csupán a beszerzések kevesebb mint fele származott kapcsolódó gyártótól.
(44)
A kereskedő ezért az exportáló gyártóval fennálló kapcsolat ellenére sem tekinthető a termelő exportőr belső exportértékesítési részlegének.
(45)
A benyújtott és ellenőrzött bizonyítékok alapján az is egyértelmű, hogy a kereskedő a kapcsolódó exportáló gyártótól kapott áruért csak akkor fizet, ha az uniós vevő őt kifizette. A pénzügyi kockázat így nem a kereskedőt, hanem a gyártót terhelte.
(46)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy e kereskedő szerepe egy jutalékos alapon dolgozó ügynökére hasonlít. Ennek megfelelően el kell utasítani azt az állítást, amely szerint nem kell a jutalék alapján kiigazítást végezni a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának megfelelően.
(47)
Azt az állítást sem lehet elfogadni, amely szerint az SGA-költségeket nem kell figyelembe venni, mivel azok nem foglalnak magukban közvetlen eladási költségeket. Az ilyen általános költségek hatással vannak a vállalat költségszerkezetére, így befolyásolják az exportárakat is. Ezért az említett költségek egy részét levonták az exportárból, ezzel lehetővé téve a rendes ár és az exportár gyártelepi (ex-works) paritáson történő tisztességes összehasonlítását. Ezt az állítást el kell utasítani.
(48)
A jutalék meghatározása egy nem kapcsolódó uniós importőr haszonkulcsa alapján, nem pedig a kereskedő tényleges - jelentősen magasabb - haszonkulcsa alapján történt. Ez a módszer alkalmasabbnak bizonyult, mivel a tényleges haszonkulcs máskülönben a belső transzferárakon alapult volna, ami nem tükrözte volna a tényleges piaci feltételeket.
(49)
A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)-(44) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.6. DÖMPINGKÜLÖNBÖZETEK
(50)
Az exportáló gyártók egy csoportja azt állította, hogy az egyéni dömpingkülönbözetet a nyers és finomított oxálsavak esetében külön kell megállapítani. Érvelésük szerint, bár a dömpingkülönbözeteket az érintett termék esetében a rendes értékek súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján típusonként állapították meg, mégis közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg mindkét típusú oxálsavra vonatkozóan. Azt állították, hogy helyénvalóbb lenne minden egyes oxálsavtípusra külön dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel a csoport két termelő vállalatból áll, amelyek egyike finomított, míg a másik nyers oxálsavat gyárt.
(51)
A nyers oxálsav finomított oxálsavval helyettesíthető. Mindkét típusú oxálsav egyazon KN-kód alá tartozik, és nehezen lehet megkülönböztetni őket egymástól. Az oxálsav tisztasága egyforma, különbség csupán a hátramaradó hulladéktermékben jelenlévő egyéb anyagok szintjében van. Mivel mindkettő az érintett termék meghatározása alá tartozik, a szokásos gyakorlatnak megfelelően egy dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Tekintettel a két típus közötti jelentős árkülönbözetre és a két terméktípus nehéz megkülönböztethetőségére, a finomított és nyers oxálsavra megállapított egyéni dömpingkülönbözet megnövelné a szabályok kijátszásának valószínűségét. A finomított és nyers oxálsavra egyéni dömpingkülönbözet megállapítását javasoló állítást el kell utasítani; az ideiglenes rendelet (45) és (46) preambulumbekezdésében megállapított dömpingkülönbözetek megerősítést nyernek.
(52)
Végül ugyanez az exportáló gyártó csoport megkérdőjelezte a Kínában működő két exportáló gyártó csoport esetében megállapított eltérő dömpingkülönbözeteket, és a számítás módjának, valamint a finomított és nyers oxálsav besorolásának pontosítását kérte, tekintettel a két exportőr csoport esetében megállapított eltérő dömpingkülönbözetre.
(53)
A kínai exportáló gyártók mindkét csoportja esetében ugyanazt a módszert alkalmazták, és az érintett termék exportárának súlyozott átlaga a finomított és nyers oxálsav árára egyaránt kiterjed. A dömpingkülönbözetekben tapasztalt eltérésre a magyarázat egyszerűen a két terméktípus exportjának relatív súlyában rejlik, figyelembe véve, hogy a finomított oxálsavat rendszerint a nyers változatnál magasabb áron értékesítik.
(54)
A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet a következő:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6 %
(55)
A dömpingkülönbözettel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47)-(48) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(56)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 52,2 %-a; ezzel az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. KÁR
4.1. AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(57)
Egy exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésének az uniós gazdasági ágazatot alkotó két unióbeli gyártóra (a panaszosra és egy második, együtt nem működő gyártóra) történő hivatkozása a makrogazdasági mutatók tekintetében nem tükrözte megfelelő módon a helyzetet. Azzal is érvelt, hogy az együtt nem működő gyártóra vonatkozó adatokat és az oxálsav gyártását beszüntető harmadik uniós gyártótól származó adatokat figyelmen kívül kellene hagyni, és nem kellene bizonyos makrogazdasági mutatók esetében figyelembe venni (lásd az ideiglenes rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Először is megerősítést nyer, hogy az ideiglenes rendelet (50)-(51) preambulumbekezdésében foglaltakkal szemben a figyelembe vett időszakban valójában három unióbeli gyártó állította elő az érintett terméket; e gyártók az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják, és így az uniós termelés 100 %-át képviselik. Másodsorban el kell utasítani azt az állítást, amely az együtt nem működő gyártóra és a 2008-ban működését befejező harmadik uniós gyártóra vonatkozó számadatok figyelmen kívül hagyását javasolja, mivel a figyelembe vett időszakra vonatkozó összes ismert számadatot indokolt bevonni a kárelemzésbe annak érdekében, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint az uniós ágazat gazdasági helyzete a lehető legpontosabban ábrázolható legyen.
(58)
Ugyanez az exportáló gyártó azzal is érvelt, a vizsgálat során nem tárták fel megfelelő módon annak okát, hogy a harmadik gyártó miért szüntette be a hasonló termék gyártását. Ezt a kérdést azonban a vizsgálat érintette, és a vállalat egyszerűen arra a tényre hivatkozott, hogy „belső okok” miatt hagyta abba a hasonló termék gyártását, és nem adott további magyarázatot. Ezzel a magyarázattal az egyik exportáló gyártó is egyetértett, és azt állította, hogy a gyártás befejezéséről szóló döntés nem a kínai exportáló gyártók állítólagos dömpingjére vezethető vissza, ami viszont ellentmond a panaszos által a panasz nyilvános aktájában rendelkezésre bocsátott információknak, amelyben a panaszos állítása szerint „[a vállalat] a kínai és indiai agresszív dömping miatt szüntette be a gyártást és zárta be a gyárat”. Az exportáló gyártó ugyanakkor a szóban forgó harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos állítólagos gyártási számadatokkal kapcsolatban egyéb információt nem bocsátott rendelkezésre. Ez a felvetés így nem cáfolja azt a tényt, hogy a harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatokat fel lehetett használni a vizsgálat során.
(59)
Egy másik exportáló gyártó érvelése szerint az eljárás megindításakor az alsó küszöbértéket nem megfelelő módon hozták nyilvánosságra, és az valójában nem is teljesült. Az ideiglenes rendelet (2) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszos a teljes uniós oxálsavtermelés több mint 25 %-át képviseli; a vizsgálat megindítása előtt más gyártó nem állt elő eltérő véleménnyel. Az eljárás megindításakor a nyilvános akta részeként rendelkezésre bocsátottak egy tájékoztatót, amely összefoglalta a vizsgálat eredményeit. Emellett az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján folytatott kárelemzés az uniós gazdasági ágazat jelentős részét lefedte.
(60)
Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdése megerősítést nyer feltéve, hogy sor kerül az (57) preambulumbekezdésben említett pontosítására.
4.2. AZ ÉRINTETT UNIÓS PIAC MEGHATÁROZÁSA
(61)
Az exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy az egyes kármutatók meghatározása során az oxálsav kötött felhasználása nem vehető figyelembe, és ugyanazt a következetes megközelítést kell alkalmazni minden egyes kármutató esetében. A kötött és szabad piacok közötti különbségtételt ugyanakkor az ideiglenes rendelet (52), (53) és (55) preambulumbekezdése az alaprendelettel összhangban kifejtette, az elemzés pedig főként a szabad piacra koncentrált, noha az (55) preambulumbekezdésben jelzett módon egyes kármutatók meghatározása során a szabad és kötött piacokon történő felhasználást is figyelembe vette. Az egyes kármutatókat valójában kizárólag a hasonló termék szabadpiaci felhasználásának tekintetében lehet megvizsgálni, mivel a kötött eladások jellege miatt az ilyen mutatókat torzíthatja az eladó és vevő között fennálló kapcsolat. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.
(62)
Az érintett uniós piac meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)-(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3. UNIÓS FOGYASZTÁS
(63)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)-(58) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATAL
5.1. AZ ÉRINTETT BEHOZATAL HATÁSAINAK ÖSSZESÍTETT ÉRTÉKELÉSE
(64)
Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (59)-(62) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL VOLUMENE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE
(65)
Az érintett országokból érkező behozatal mennyiségére és piaci részesedésére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (63) és (64) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. A DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁRA ÉS AZ ÁRALÁKÍNÁLÁS
(66)
Amint azt az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdése említi, a kárkülönbözet kiszámításakor az együttműködő kínai és indiai exportáló gyártók átlagos importárát a behozatali költségekre és a vámokra figyelemmel megfelelően kiigazították. Az egyik exportáló gyártó állítása szerint azonban a Bizottság a kárkülönbözet kiszámításakor nem vette teljes mértékben figyelembe a rendes vámnak megfelelő 6,5 %-os kiigazítást. Az állítást jogosnak találták, és a kárkülönbözetre vonatkozó számításokat mind az említett exportáló gyártó, mind a többi együttműködő exportáló gyártó esetében ennek megfelelően módosították. Ez azonban nem volt hatással a javasolt végleges intézkedésekre, amint azt a (87) preambulumbekezdés is mutatja.
(67)
A dömpingelt behozatal árára és az áralákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
(68)
Az (57) preambulumbekezdésben említettek szerint egy exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az oxálsav gyártását 2008-ban befejező unióbeli gyártóra vonatkozó számadatokat bizonyos makrogazdasági mutatók esetében nem kellett volna figyelembe venni (lásd az ideiglenes rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Valójában azonban a hasonló terméket három unióbeli gyártó is előállította, akik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós ágazatot alkotják, és a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártás 100 %-át képviselték, még ha a vizsgálati időszak előtt az egyik gyártó le is állította az oxálsav gyártását. A 2008-ban működését befejező harmadik unióbeli gyártóra vonatkozó számadatok figyelmen kívül hagyását javasoló állítást el kell utasítani, mivel az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének meghatározása céljából indokolt figyelembe venni a figyelembe vett időszakra vonatkozó összes gyártási számadatot.
(69)
Ugyanez az exportáló gyártó azzal is érvelt, hogy a (66) preambulumbekezdésben említett állítólagos tévedésen túlmenően az ideiglenes rendelet 6. táblázatában a munkavállalók összlétszámával, az éves bérek összegével, valamint a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltséggel kapcsolatos számadatok nincsenek összhangban egymással. Az exportáló gyártó ugyanakkor nem a helyes számadatra hivatkozott, amikor azt állította, hogy az átlagos bérnövekedés 21 %-os volt, míg a helyes adat valójában 19 %.
(70)
A gazdasági válságra tekintettel az ideiglenes rendelet (95)-(97) preambulumbekezdése egyértelműen azt mutatja, hogy a fogyasztás csökkenésének ellenére az érintett országokból származó import piaci részesedése tovább növekedett, és e behozatalok negatívan befolyásolták a különböző kármutatókat, így az értékesítési volument, a foglalkoztatást, a termelési kapacitást és a piaci részesedést.
(71)
Az ideiglenes rendelet (69)-(94) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ezek a preambulumbekezdések megerősítést nyernek.
7. A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK
(72)
Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint az ideiglenes megállapításokkal ellentétben az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Állítása szerint összességében az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos kedvezőtlen tendenciák okai a 2008-as gazdasági válság hatásaiban és a gyártást 2008-ban befejező harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatok téves figyelembevételében gyökereznek, amelyek hozzájárultak a kárhelyzet téves ábrázolásához. A fent említettek szerint ugyanakkor a harmadik gyártó adatainak figyelembevétele helyesnek tekinthető, az érintett országok piaci részesedése pedig a válság ellenére tovább növekedett.
(73)
Ezért megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (94)-(98) preambulumbekezdése, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
8. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(74)
Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a gyártást 2008-ban beszüntető harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatok figyelembevétele torzította az okozati összefüggés elemzésével kapcsolatos ideiglenes következtetéseket; az elemzésnek kizárólag a jelenlegi gyártók adatain kellene alapulnia. Akárcsak a fent ismertetett kárelemzés esetében, itt is megállapítást nyert, hogy éppen ellenkezőleg, a harmadik gyártó adatainak mellőzése torzítaná a hasonló termékkel kapcsolatos következtetéseket. Az (57) preambulumbekezdésben említettek szerint ugyanakkor az e vállalatra vonatkozó megfelelő adatokat az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésébe is bele kell foglalni; ezért ezt az állítást el kell utasítani.
(75)
Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint a dömpingelt import volumene az uniós gazdasági ágazat nyereségességével egy időben növekedett, ezért a keletkezett kár fő oka nem lehetett a dömpingelt import. A nyereségesség kismértékű javulása ugyanakkor nem cáfolja azt a következtetést, hogy az általános nyereségesség igen alacsony szinten maradt, és nem érte el a szokásos 8 %-os szintet. Továbbá annak ellenére, hogy a fogyasztás 2008-ban és a vizsgálati időszak során jelentősen megnövekedett, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során 9 %-ot veszített piaci részesedéséből a kínai behozatal miatt.
(76)
Egy másik exportáló gyártó érvelése szerint a rendelkezésre álló adatok alapján az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak során az elérendő 8 %-os nyereségszinthez közeli nyereséget ért el. Mivel a nyereséggel kapcsolatos adatok kizárólag egyetlen unióbeli gyártóra vonatkoznak, a nyereségesség pontos szintjét nem lehet közzétenni. Amint arra az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése is rámutat, a panaszos, miután 2009-ben veszteséget könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban kisebb nyereségre tett szert. Valójában azonban nem voltak helyesek azok a feltételezések, amelyek alapján az exportáló gyártó arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszakban elért nyereség megközelítette az elérendő nyereségszintet, mivel e feltételezések nem vették figyelembe a panaszosra vonatkozó, bizalmas jellegük miatt közzé nem tehető megfelelő pénzügyi és gyártási adatokat. A panaszos nyereségszintjét többek között helyszíni ellenőrzés keretében alaposan megvizsgálták, és ennek alapján megállapítást nyert, hogy helytelenek azok az állítások, melyek szerint a vizsgálati időszak során elért nyereség nagymértékben megközelítette volna az elérendő nyereségszintet.
(77)
Az okozati összefüggésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (99)-(122) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
9. AZ UNIÓS ÉRDEK
(78)
Két importőr úgy érvelt, hogy az intézkedések oxálsavhiányhoz vezethetnek az Európai Unióban. Állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat a feltételezések szerint nem képes fedezni az oxálsavra irányuló uniós keresletet.
(79)
A vizsgálat során kiderült, hogy a vizsgálati időszak során a panaszos rendelkezett szabad kapacitással. Továbbá a panaszos úgy nyilatkozott, hogy jelenleg növeli termelését, még ha a kapacitáskihasználás növelése időbe is telik, mivel az érintett termék előállítása kémiai reakciókon alapul. Az uniós fogyasztási adatok és a teljes uniós kapacitás alapján ugyanakkor megállapítható, hogy amint a panaszos képes lesz elérni teljes kapacitását, a nyers oxálsavra irányuló teljes uniós keresletet ki fogja tudni elégíteni. A finomított oxálsav tekintetében hangsúlyozni kell, hogy olyan termékek gyártásához használják, amelyeket ezt követően exportálnak; így a felhasználók aktív feldolgozásra irányuló megállapodás keretében járhatnak el. Továbbá a javaslat szerint a finomított oxálsav fő kínai exportőrére a legalacsonyabb vámtétel vonatkozik majd (14,6 %).
(80)
Emellett a panaszos azzal is érvelt, hogy a (nyers) oxálsav globális piacát a kínai gyártók uralják, akik megszabják a szóban forgó termék árát. Jelenleg a kínai gyártókat sokkal inkább leköti saját belső piacuk, ezért nem lehet kizárni annak lehetőségét sem, hogy intézkedések hiányában és a nyers oxálsav egyetlen fennmaradt uniós gyártójának valószínű megszűnésével az unióbeli felhasználók ellátási nehézségekkel szembesülnének, ami várhatóan krónikus áruhiányt és oligopolisztikus árakat vonna maga után.
(81)
Az előző vállalat működési területétől eltérő downstream piaci szegmensben tevékeny másik importőr/felhasználó azt állította, hogy az ideiglenes intézkedés negatív hatással volt a saját termékeinek - amelyeknek egyik fő nyersanyaga az oxálsav - nyereségességére, további részleteket ugyanakkor nem közölt. A vállalatot meghívták egy meghallgatásra, amelyen álláspontját kifejtheti és állításairól bizonyítékokkal szolgálhat, a meghívásra azonban nem érkezett válasz. Az állításokat ezért nem lehetett ellenőrizni.
(82)
Az uniós érdekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)-(139) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
10. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
10.1. A KÁR MEGSZÜNTETÉSÉHEZ SZÜKSÉGES SZINT
(83)
A (66) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság a kárkülönbözet kiszámításakor nem vette figyelembe a rendes vámnak megfelelő 6,5 %-os kiigazítást. Megállapítást nyert, hogy ez az állítás részben helyes, mivel bizonyos importtermékek esetében, amelyeket egy uniós vevőnek vámkezelést követően szállítottak, a vám mértékét alulbecsülték. Ezért a kárkülönbözetek ennek megfelelően kiigazításra kerültek; ez ugyanakkor nem volt jelentős hatással a javasolt végleges intézkedésekre (lásd a (87) preambulumbekezdést).
(84)
A Star Oxochemmel kapcsolatban levont következtetések figyelembevételével ezen exportáló gyártó esetében is kárkülönbözetet állapítottak meg; ennek alapjául az ideiglenes rendelet (142)-(144) preambulumbekezdésében meghatározott számítási módszer szolgált.
(85)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)-(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
10.2. A VÁMOK FORMÁJA ÉS SZINTJE
(86)
A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárkülönbözetek valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyultak a dömpingkülönbözeteknél.
(87)
A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:
Vállalat/csoport neve
Kár-különböz-et (%)
Dömping-különbözet (%)
Ideiglenes vám (%)
Javasolt vám (%)
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd.
32,3
31,5
43,6
31,5
Minden más vállalat
47,9
43,6
43,6
43,6
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
18,7
14,6
14,6
14,6
Minden más vállalat
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából és Kínából származó, külön említett jogi személyek (vállalatok) által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(89)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (3), és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(90)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését kívánta javasolni. A nyilvánosságra hozatalt követően a felek lehetőséget kaptak arra is, hogy adott határidőn belül ismertessék álláspontjukat.
(91)
Az érdekelt felek észrevételeit a Bizottság megfelelően mérlegelte. Egyik észrevétel sem változtatta meg a vizsgálat eredményeit.
(92)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. Az utóbbi vállalatok ugyanakkor - amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében említett követelményeknek - helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.
10.3. AZ IDEIGLENES DÖMPINGELLENES VÁMOK VÉGLEGES BESZEDÉSE
(93)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékére, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegnek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
11. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(94)
Egy indiai exportáló gyártó és két kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(95)
Az érintett termék ára nagymértékben ingadozott az utóbbi években, ezért e termék esetében nem lehet kötelezettséget vállalni rögzített árra. Ezért az indiai exportáló gyártó egy indexálási záradék bevezetését javasolta, azonban nem határozta meg a megfelelő minimum importárat (MIP). Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem lehetett megállapítani közvetlen összefüggést a termék és a fő nyersanyag árának ingadozása között, ezért az indexálás nem tekinthető megfelelő eszköznek. Emellett a vállalat által a vizsgálat során tanúsított együttműködés szintje és az adatok pontossága sem volt optimális. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az említett cég kötelezettségvállalását nem lehetne megfelelő hatékonysággal ellenőrizni.
(96)
Ezenkívül a vizsgálat a kínai exportáló gyártókat illetően arra vetett fényt, hogy az érintett terméknek több fajtája létezik, amelyek nehezen megkülönböztethetők és amelyek ára nagymértékben eltér. A kínai exportáló gyártók egyike által valamennyi terméktípusra vonatkozóan felajánlott minimum importár ezért nem lenne alkalmas arra, hogy kiküszöbölje a dömping káros hatását. Ezenkívül mindkét érintett kínai exportáló gyártó különböző fajtájú egyéb vegyi termékeket is gyárt, és ezeket a termékeket kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül adott esetben közös uniós vevők részére értékesíti. Ez a keresztkompenzáció komoly veszélyét rejti magában, és rendkívül megnehezítené a kötelezettségvállalás teljesítésének hatékony ellenőrzését. A másik kínai exportáló gyártó által javasolt különböző minimum exportárak szintén kivitelezhetetlenné tennék az ellenőrzést az egyes terméktípusok nehezen megkülönböztethető jellege miatt. A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalásokra tett javaslatokat nem lehet elfogadni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 2917110091) alá besorolt, Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel %
TARIC-kiegészítő kód
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd.
31,5
B270
Minden más vállalat
43,6
B999
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6
B232
Minden más vállalat
52,2
B999
(3) Az e cikk (2) bekezdésében említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1043/2011/EU bizottsági rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. április 12-én.