PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
A TANÁCS 2/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. január 4.)
a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A 1890/2005/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára, és véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot. A Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárást ugyanakkor megszüntette.
(2)
2009. augusztus 25-én az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kezdeményezett felülvizsgálatot követően a Tanács a 768/2009/EK rendelettel (3) az egyik vietnami exportáló gyártó tekintetében módosította a fent említett intézkedéseket.
(3)
A rendelet, amely a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett, a továbbiakban „eredeti rendeletként” kerül említésre. Az eredeti rendelettel az érintett országokra vonatkozóan elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálatként” kerül említésre.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. augusztus 19-én kérelem érkezett, amely az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának a megindítására irányult. A kérelmet az Európai Iparikötőelem-intézet (EIFI) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be öt uniós gyártó: a Bulnava S.r.l., az Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., az Inox Bolt S.r.l., a Bontempi Vibo S.p.A. és az Ugivis S.A. nevében, amelyek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik uniós össztermelésének döntő hányadát, ebben az esetben több mint 25 %-át adják.
(5)
A kérelem csak a Kínából és Tajvanból (a továbbiakban: az érintett országok) származó behozatalt illetően bevezetett dömpingellenes intézkedésekre vonatkozott. Ebből következően az eredeti rendelettel a Vietnamból, Indonéziából és Thaiföldről származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések nem képezik e felülvizsgálat tárgyát.
(6)
A kérelem azon alapult, hogy az érintett országokból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(7)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2010. november 19-én a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) történő kihirdetése (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(8)
A dömping folytatására vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(9)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett országok képviselőit.
(10)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak a Bizottságtól arra is, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(11)
Figyelembe véve azt, hogy láthatóan sok érintett országbeli exportáló gyártó, független uniós importőr és uniós gyártó érintett a vizsgálatban, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor.
(12)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A beérkezett válaszok fényében a tajvani exportáló gyártókra, a független uniós importőrökre és az uniós gyártókra vonatkozóan mintavétel alkalmazása mellett döntöttek. Ami Kínát illeti, egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(13)
Harminchat tajvani exportőr/exportőri csoport nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Közülük tízet nem lehetett figyelembe venni, mivel ezek csak kereskedelmi vállalatok voltak, vagy a felülvizsgálati időszakban nem exportáltak az Unióba. Az együttműködő tajvani vállalatoktól kapott információk alapján a Bizottság négy exportáló gyártóból álló mintát választott ki. Ezt követően a mintában szereplő egyik vállalat visszavonta együttműködését. A mintába felvett fennmaradó három vállalat a felülvizsgálati időszakban az EU-ba irányuló tajvani export 41,6 %-át képviselte.
(14)
Ami a független uniós importőröket illeti, a kért információkat benyújtó nyolc vállalat közül a három legnagyobbat választott ák be a mintába, amelyek az együttműködő vállalatok által bejelentett importált mennyiség csaknem 90 %-át képviselték. Ezt követően csak egy importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet.
(15)
Tizenkét uniós gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság hat uniós gyártóból álló mintát választott ki. Ezt követően a mintában szereplő egyik uniós gyártó visszavonta együttműködését. A mintában szereplő fennmaradó öt gyártó az összes uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakban az Unió területén független vevők számára értékesített mennyiség 38 %-át képviselte.
(16)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő feleknek és minden ismert érintett felhasználónak. A fent kifejtetteknek megfelelően öt uniós gyártótól, három tajvani exportáló gyártótól és egy importőrtől érkezett válasz a kérdőívre. Egyetlen megkeresett felhasználó sem jelentkezett vagy nevezte meg magát a vizsgálat során.
(17)
A (13) és (15) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő egyik tajvani exportáló gyártó és a mintában szereplő egyik uniós gyártó úgy döntött, hogy nem nyújt be kitöltött kérdőívet. A Bizottság azonban mindkét esetben úgy vélte, hogy a fennmaradó vállalatokból álló minta továbbra is reprezentatív a vonatkozó értékesítési mennyiségek tekintetében.
(18)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók
-
Bulnava S.r.l, Suello, Olaszország,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Olaszország,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Olaszország,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Németország,
-
Ugivis S.A, Belley, Franciaország;
b)
tajvani exportáló gyártók
-
Arrow Fastener Co., Ltd. és kapcsolatban álló exportőrei, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. és kapcsolatban álló exportőre, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
c)
független uniós importőr
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Németország.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel: jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, a Kínából és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik (a továbbiakban: érintett termék).
(20)
A felülvizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint az exportáló gyártók által előállított és a belföldi piacokon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
(21)
Négy fél jelentkezett és kérte azt, hogy a 7318 12 10, 7318 14 10 és 7318 15 51 KN-kód alá besorolt termékeket zárják ki e vizsgálat hatálya alól, mert ezeket állítólag nem gyártják az Unió területén. Ezt a kérelmet elutasították, mivel i) nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ezek a termékek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében eltérőek lennének, és ii) a termékkör a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében semmi esetre sem módosítható.
(22)
A fennálló intézkedések fenntartására irányuló javaslat alapját képező lényeges tények és megfontolások végső nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal) követően az egyik tajvani exportáló gyártó azt állította, hogy a termékkört nem kellene kiterjeszteni a bimetál kötőelemekre, mivel jelentős különbség van a bimetál kötőelemek és a rozsdamentes acélból készült kötőelemek eladási egységára, gyártási költsége, alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási módjai között. A termékkör azonban - ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi - a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében semmi esetre sem módosítható. A vállalat kérelmezheti termékkörre vonatkozó időközi felülvizsgálat indítását, melynek keretében megvizsgálható a fenti állítás.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(23)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Kína
1.1. Előzetes megjegyzések
(24)
A fent kifejtettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban.
(25)
Így a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alább kifejtett megállapításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre kellett alapozni, különösen az Eurostat adataira és az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra. A hivatalos kínai exportstatisztikákat nem lehetett felhasználni ebben az esetben, mivel az érintett termék csak egy kis hányadát jelenti az érintett harmonizált rendszerbeli vámtarifaszámra vonatkozóan bejelentett mennyiségnek.
1.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(26)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel nem lehetett egyéni dömpingkülönbözeteket kiszámítani.
(27)
A felülvizsgálati kérelem szerint a Kínából az Unióba irányuló exportokat állítólagosan 13,6 % és 61,8 % közötti különbözettel dömpingelték. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben említettek szerint a kérelmező a Kínából az Unióba irányuló export árait Tajvan, az eredeti vizsgálatban használt analóg ország számtanilag képzett rendes értékéhez hasonlította.
(28)
Mivel a kínai vállalatok nem működtek együtt, nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek lehetővé tennék eltérő következtetés levonását. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyetlen együttműködő tajvani vállalatra vonatkozóan megállapított rendes értékről bebizonyosodott, hogy sokkal magasabb, mint a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megállapított rendes érték. Mivel nincs arra utaló jel, hogy a Kínából az Unióba irányuló export árai eltérnének a kérelemben szereplőtől, valószínűsíthető, hogy a Kínából származó dömping a kérelemben jelzett szintet meghaladó mértékben folytatódott.
1.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(29)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkezésének elemzése mellett a dömping megismétlődésének valószínűségét is megvizsgálták.
(30)
Ebben az összefüggésben a következőket elemezték: a kínai exportáló gyártók szabad kapacitása; az uniós piac kínai gyártókra gyakorolt vonzereje és a kínai gyártók harmadik országokba irányuló exportja.
1.3.1. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitása
(31)
Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik kínai gazdasági ágazatáról, a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokat használták fel a kínai kapacitás megbecsléséhez. Ennek alapján úgy tűnik, hogy 2003 óta olyan új létesítményeket hoztak létre Kínában, amelyek rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik előállítására szolgálnak. Ráadásul az egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan megállapított dömpingellenes intézkedések (6) és az ilyen típusú kötőelemek Unióba irányuló kínai exportjának ezt követő, 2009 óta tartó csökkenése következtében a kínai gyártók jelentős kihasználatlan termelési kapacitással rendelkeznek, amelyet felhasználhatnának az érintett termék előállítására, mivel a gyártás könnyen átállítható az egyik típusú kötőelemről a másikra.
1.3.2. Az uniós piac vonzereje
(32)
Az uniós piac vonzerejét jól szemlélteti, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem állította meg az érintett termék kínai exportjának növekedését. Ellenkezőleg, az Eurostat adatai szerint a Kínából az Unióba érkező behozatal mennyisége 2007 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal növekedett. A kínai behozatal árainak alakulása ugyanezen időszakban azt mutatta, hogy növekedett az Eurostat szerinti átlagos importár. Egy részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban importált teljes mennyiség 59 %-át kitevő KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik árai a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkentek. Ez azt bizonyítja, hogy a hatályos intézkedések ellenére a kínai exportőrök a legtöbb érintett exportált termékre vonatkozóan növelni tudták az export mennyiségét és tovább tudták csökkenteni az áraikat.
1.3.3. Harmadik országokba irányuló export
(33)
Ami a harmadik országokba irányuló kínai export mennyiségét és árait illeti, meg kell jegyezni, hogy a kínai exportadatok teljes HR-kódokra vonatkoznak. A TARIC-szintű uniós importstatisztikákkal összevetve az érintett termék a mennyiség tekintetében e HR-kódokon belül körülbelül 3 %-ot tett ki. Az exportadatok ezért nem tekinthetők sokatmondó információforrásnak. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Kínából harmadik országokba irányuló exportra vonatkozóan nem lehetett más releváns információkat szerezni.
1.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(34)
A fentiekben ismertetett megállapítások fényében levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt, és valószínű, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a kínai szabad kapacitást és azt, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére az érintett termék Unióba való behozatala a figyelembe vett időszak során növekedett, úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy - az intézkedések hatályvesztése esetén - tovább növeljék az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú kivitelüket.
2. Tajvan
2.1. Előzetes megjegyzések
(35)
Meg kell jegyezni, hogy az együttműködési készségüket kifejező tajvani exportáló gyártók nagy számára tekintettel további vizsgálat céljából négy vállalatból/vállalatcsoportból álló reprezentatív minta került kiválasztásra. E négy vállalatból egy később visszalépett az együttműködéstől. Mivel azonban a fennmaradó vállalatok a mennyiség tekintetében a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes tajvani export 41,6 %-át képviselték (7), a mintát továbbra is reprezentatívnak tekintették.
(36)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a mintában szereplő fennmaradó három vállalatnál végzett helyszíni ellenőrző látogatások során nem lehetett ellenőrizni az egyik vállalat által a kérdőívre adott válaszban közölt információkat, és megállapítást nyert, hogy a második vállalat félrevezető információkat közölt. A szóban forgó exportáló gyártókat azonnal értesítették arról, hogy a Bizottság alkalmazni szándékozza az alaprendelet 18. cikkét, ami azt eredményezné, hogy figyelmen kívül hagynák a közölt információkat és a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényeket vennék alapul. A vállalatoknak lehetőséget adtak arra, hogy további észrevételeket nyújtsanak be a helyzetet illetően. Az ezután benyújtott észrevételek azonban nem változtatták meg a Bizottság azon döntését, hogy e két exportáló gyártó tekintetében a rendelkezésre álló tényekre támaszkodjon. Ennek eredményeképpen csak egy tajvani exportáló gyártóra vonatkozóan számítottak ki egyéni dömpingkülönbözetet.
(37)
A fentiekre tekintettel a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alább kifejtett megállapítások legtöbbjét a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, főként az egyetlen együttműködő tajvani exportáló gyártó és egy együttműködő importőr által szolgáltatott adatokra, az Eurostat adataira és a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra. Ebben az esetben nem lehetett használni a hivatalos tajvani exportstatisztikákat, mivel az érintett termék az érintett harmonizált rendszerbeli vámtarifaszámra vonatkozóan bejelentett mennyiség csupán kis hányadát jelenti.
2.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.2.1. Rendes érték
(38)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt vizsgálta, hogy az együttműködő tajvani exportáló gyártó által a belföldi piacon független vevőknek eladott hasonló termék értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések teljes mennyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes mennyiségének legalább 5 %-át.
(39)
A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal. A terméktípusok meghatározásakor figyelembe vett elemek a következők voltak: i) a kötőelemek típusa, ii) a nyersanyagként használt acél minősége, iii) a kötőelemek DIN szabványa, iv) a kötőelemek átmérője és v) hossza.
(40)
Megvizsgálták továbbá, hogy az együttműködő exportáló gyártó belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően ezután megvizsgálták, hogy az ilyen értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.
(41)
Úgy vizsgálták meg, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, hogy megállapították a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(42)
A többi terméktípus esetében, amelyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes érték megállapítása az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően - a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva - úgy történt, hogy az exportált terméktípusok szükség esetén kiigazított előállítási költségeihez ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá.
2.2.2. Exportár
(43)
Az együttműködő tajvani exportáló gyártónak az uniós piacra irányuló exportértékesítései egy kivétellel közvetlenül független vevők számára történtek. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(44)
Arra az exportügyletre vonatkozóan, amelynél az Unióba irányuló exportot egy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végezték, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által a kapcsolatban álló kereskedőnek fizetett első viszonteladási ár alapján határozták meg.
2.2.3. Összehasonlítás
(45)
A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek bizonyítottan befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebből a célból - adott és indokolt esetben - megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és mellékköltségek, a pénzügyi költségek, a csomagolási költségek, a jutalékok és az engedmények közötti különbségeket.
2.2.4. Dömpingkülönbözet
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. A fenti módszer alapján megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportőr a felülvizsgálati időszak során is folytatatott dömpingnek minősülő tevékenységet. A dömping a 12 hónapos felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján 22 %-ot tesz ki.
(47)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingnek a felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján történő kiszámítása olyan módszer, amelyet a Bizottság rendszeresen használ a hatályvesztési felülvizsgálatoknál, amikor azt kell meghatározni, hogy folytatódik-e a dömping, illetve valószínű-e a dömping megismétlődése. A hatályvesztési felülvizsgálatok során valóban nem követelmény minden egyes művelet esetében dömpingkülönbözet felállítása, mivel az ilyen számítás csak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedés mértékének módosításához szükséges, ami azonban nem képezi a hatályvesztési felülvizsgálatok célját. A 4 kiválasztott hónap az egyes negyedévek utolsó hónapja volt, így egyenlően oszlott el a 12 hónapos felülvizsgálati időszakban.
(48)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően az egyetlen tajvani együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a kérdőívben bejelentett és a rendes érték kiszámításakor figyelembe vett egyes belföldi műveletek célja tulajdonképpen uniós export, nem pedig belföldi fogyasztás volt. A vállalat érvelése szerint ezeket a viszonteladási műveleteket független kötőelemgyártók vagy -kereskedők hajtották végre Tajvanban.
(49)
Meg kell jegyezni, hogy nincsen olyan bizonyíték, amely a fenti állítást alátámasztaná, tanúsítva, hogy az említett árukat az Európai Unióba exportálták volna. Ezért ezt az állítást elutasították.
(50)
Tekintettel az alaprendelet 18. cikkének a mintában szereplő másik két exportáló gyártót illetően történő alkalmazására, rájuk vonatkozóan nem számítottak ki dömpingkülönbözetet. A felülvizsgálati kérelem szerint azonban a Tajvanból származó exportokat állítólagosan 14 % és 50 % közötti különbözettel dömpingelték. Nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek lehetővé tennék más következtetés levonását. Továbbá az a tény, hogy az egyetlen vizsgált vállalatról megállapították, hogy dömpingelt értékesítést folytat az uniós piacon, valamint hogy a Tajvanból importált érintett termék átlagára alacsonyabb, mint az adott vállalat átlagos exportára, ellenőrzött információk alapján megerősíti azt, hogy országos szintű dömpingelés áll fenn.
2.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(51)
Tajvan vonatkozásában a dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkezésének elemzése mellett a folytatódásának valószínűségét is megvizsgálták.
(52)
Ebben az összefüggésben a következőket elemezték: az exportáló tajvani gyártók szabad kapacitása, az uniós piac tajvani gyártókra gyakorolt vonzereje és a tajvani gyártók harmadik országokba irányuló exportja.
2.3.1. Az exportőrök szabad kapacitása
(53)
Ami az exportőrök szabad kapacitását illeti, mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik tajvani gazdasági ágazatáról, az alábbi következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra és az ellenőrző látogatások során szerzett információkra támaszkodnak. A felülvizsgálati kérelem szerint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik új tajvani gyártói új berendezésekbe ruháztak be, hogy növeljék a termelési kapacitásukat. Ezenkívül az ellenőrzés kimutatta, hogy a kapacitás terén történő beruházások az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest 2011-ben várhatóan 12 %-kal nőnek. A felülvizsgálati időszakban az együttműködő gyártó szabad kapacitása a teljes termelési kapacitás 7 %-a volt. A készletszintekről megállapították, hogy nagyon alacsonyak voltak, mivel az együttműködő vállalat csak rendelésre gyártotta az érintett terméket.
2.3.2. Az uniós piac vonzereje
(54)
Az uniós piac vonzerejét jól szemlélteti, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem befolyásolta az Unióba irányuló tajvani exportot. Az Eurostat adatai és az ellenőrzött importadatok szerint a Tajvanból származó behozatal mennyisége 2007 és a felülvizsgálati időszak között meglehetősen stabil volt, de ezen behozatalok értéke ugyanebben az időszakban 16 %-kal csökkent. Ez arra utal, hogy a Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik átlagos eladási ára a felülvizsgálati időszak során csökkent. Ez azt igazolja, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a tajvani exportőrök továbbra is képesek voltak az exportmennyiség fenntartására és áraik további csökkentésére.
(55)
E tekintetben a tajvani érdekelt felek egyike rámutatott, hogy a tajvani exportárak nem az exportőrök ellenséges árképzésének eredményeként csökkentek, hanem leginkább a fő nyersanyag, azaz a huzalalapanyagok árának fejlődését követte. Megjegyzendő, hogy a nyersanyagárak csökkenése a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek összes gyártóját ugyanúgy érintette. Változatlan marad azonban az a megállapítás, miszerint az uniós piac továbbra is vonzó a tajvani exportőrök számára, mivel az utóbbiak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére fenn tudták tartani az export mennyiségét.
2.3.3. A harmadik országokba irányuló export árai
(56)
A harmadik országokba irányuló tajvani exportot illetően meg kell jegyezni, hogy az elemezhető tajvani exportadatok teljes HR-kódokra vonatkoznak. A TARIC-szintű uniós importstatisztikákkal összevetve az érintett termék a mennyiséget tekintve e HR-kódokon belül körülbelül 2,6 %-ot tett ki. Ebből következően ezek az adatok az érintett termék Tajvanból harmadik országokba irányuló exportjának mennyiségére és áraira vonatkozóan nem használhatók információforrásként. A mintában szereplő három tajvani exportőrtől származó ellenőrzött exportadatok azonban csökkenést mutatnak a harmadik országokba irányuló export mennyiségében. Ez arra utal, hogy a tajvani exportok inkább az EU-ba irányulnak.
(57)
Meg kell jegyezni azt is, hogy az együttműködő tajvani exportőr által szolgáltatott információk szerint az eladási egységár az Unióba irányuló értékesítéskor 10 %-kal magasabb, mint más országokba irányuló eladáskor, és hogy a más országokba exportált mennyiség csak 20 %-a az Unióba irányuló export mennyiségének.
2.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(58)
A fentiekben ismertetett megállapításokra tekintettel levonható az a következtetés, hogy a Tajvanból származó behozatal továbbra is dömpingelt, és valószínű, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a meglévő tajvani szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi a tajvani exportáló gyártókat, hogy - a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén - növeljék az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú kivitelüket.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
1. Uniós termelés
(59)
Az uniós gyártókról rendelkezésre álló valamennyi információt - beleértve a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is - felhasználták az uniós össztermelés megállapítására.
(60)
Ennek alapján az uniós össztermelés becsült mértéke körülbelül 63 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a szám magában foglalja valamennyi jelentkező uniós gyártó termelését, valamint az eljárásban nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók becsült termelési mennyiségét.
(61)
A (11) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mintavételt alkalmaztak az uniós gyártók vizsgálata érdekében. A minta kiválasztásához információt szolgáltató 12 gyártó közül hat gyártóból álló minta került kiválasztásra. Ezt követően a (15) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az egyik gyártó nem működött együtt. A mintában szereplő együttműködő vállalatok a becsült uniós össztermelés körülbelül 31 %-át képviselték.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(62)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az (59) preambulumbekezdésben említett összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(63)
A mennyiségi és ártendenciák értékeléséhez a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kódokra vonatkozó Eurostat-importstatisztikákat, a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott adatokat és az uniós gyártóktól a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatokat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat használták fel.
2. Uniós fogyasztás
(64)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat Unióban megvalósult értékesítéseinek a felülvizsgálati kérelemből átvett, a mintában szereplő együttműködő gyártóktól kapott ellenőrzött adatokkal kiegészített mennyisége alapján, valamint a behozatal Eurostattól származó adatok alapján megállapított mennyisége alapján állapították meg.
(65)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós fogyasztás (tonna)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás viszonylag stabil maradt. 2007 és 2009 között azonban a pénzügyi válság globális negatív hatásai következtében drámai, 18 %-os csökkenés következett be. 2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 20 %-os növekedést mutatva ismét fellendült.
3. Az érintett országokból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
3.1. Kumuláció
(67)
Az érintett országokból származó behozatal kumulációjának értékelése érdekében, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek fényében mindkét ország helyzetét külön-külön megvizsgálták.
(68)
Megállapítást nyert, hogy mind a Kínából, mind a Tajvanból származó behozatalok mennyisége meghaladta az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott de minimis küszöböt, és nem volt elhanyagolható. Ráadásul a figyelembe vett időszakban a két országból érkező behozatal mennyisége nagyrészt hasonló tendenciát követett, 2007 és 2009 között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban növekedett. Ami az átlagos importárakat illeti, a (32) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából érkező behozatalok árának alakulása azt mutatta, hogy az Eurostat szerinti átlagos importár növekedett. Egy részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban importált teljes mennyiség többségét kitevő KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik árai a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkentek. A tajvani árak a figyelembe vett időszakban mindvégig csökkentek, legalacsonyabb szintjüket a felülvizsgálati időszakban érték el. A vizsgálat megmutatta azt is, hogy a releváns gazdasági szereplők közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Ennélfogva a kumuláció feltételeit teljesültnek tekintették.
3.2. A Kínából és Tajvanból származó dömpingelt behozatal
(69)
A figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult a Kínából és Tajvanból származó behozatal:
2. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Az érintett országokból származó behozatal piaci részesedése
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Az érintett országokból származó behozatal átlagos importára (EUR/tonna)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
A fenti táblázatból kitűnik, hogy az érintett országokból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal nőtt. A fogyasztás alakulásával párhuzamosan 2008 és 2009 között visszaesés történt. Ez a csökkenés azonban nem volt olyan jelentős, mint a fogyasztás ugyanazon időszakban történt csökkenése. 2009 és a felülvizsgálati időszak között a behozatal ismét növekedett, mégpedig 43 %-kal.
(71)
A figyelembe vett időszak során az átlagos importárak 5 %-kal csökkentek. A mennyiségekhez hasonlóan az importárak is 2009-ben voltak a legalacsonyabb szinten, azután enyhén növekedtek.
(72)
A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatalok piaci részesedése a fogyasztás alakulását követte, és stabilan 7 % körül maradt.
3.3. Áralákínálás
(73)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára és a tajvani exportáló gyártók korlátozott együttműködésére, nagyon kevés információ áll rendelkezésre az Unióba exportált, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik típusát illetően. Ez a tény, valamint az, hogy az érintett termék a rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik különféle típusait fedi le, amelyek között nagy árbeli eltérések vannak (például a facsavarok kategóriáján belül harmincszoros különbség is lehet az egységárak között), lehetetlenné tette, hogy érdemi ár-összehasonlítást lehessen végezni az alákínálás mértékének megállapítása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított gyártelepi alapú súlyozott eladási átlagárainak az érintett országok Eurostattól származó, átlagos CIF-importárával való összehasonlítása nem mutatott alákínálást a felülvizsgálati időszak során. Ami Tajvant illeti, az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik egy meghatározott típusát exportálta, amelyet az Unióban csak nagyon kis mennyiségben gyártanak. Ebből következően megfelelő terméktípusok hiányában nem lehetett az egyes típusokon alapuló alákínálási számítást végezni erre a vállalatra vonatkozóan.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(74)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(75)
A mintavétel alkalmazása miatt a kármutatók részben az uniós gazdasági ágazat egészére, részben csak a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozóan kerültek megállapításra. A makroökonómiai adatokat, mint például a piaci részesedést, a termelést, a kapacitást és kapacitáskihasználást, az értékesítési mennyiséget, a növekedést, a készleteket, a foglalkoztatást és a termelékenységet érintő kárelemzés az Uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatokon alapul. Egyéb esetekben a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatokat használták (ügyleti árak, beruházások és a beruházások megtérülése, bérek, nyereségesség, pénzforgalom és tőkebevonási képesség).
4.2. Termelés
(76)
Az alábbi táblázatban látható, hogy a termelés a figyelembe vett időszakban 17 %-kal csökkent. Az alacsonyabb keresletnek megfelelően az uniós gazdasági ágazat termelése 2007 és 2009 között először meredeken, 24 %-kal csökkent, majd 2009 és a felülvizsgálati időszak között enyhén, 10 %-kal emelkedett.
3. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Forrás: Makroadatok.
4.3. Kapacitás és kapacitáskihasználás
(77)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás 13 %-kal esett vissza, és a termelés alakulásának megfelelően a kapacitáskihasználás 2007 és a felülvizsgálati időszak között enyhe, 4 %-os csökkenést mutatott.
4. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitáskihasználás
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Forrás: Makroadatok.
4.4. Készletek
(78)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2007 és 2008 között csökkent, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között stabil maradt. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje némileg emelkedett, de továbbra is 26 %-kal alacsonyabb volt, mint 2007-ben.
5. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Forrás: Mikroadatok.
4.5. Az értékesítés mennyisége
(79)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései a figyelembe vett időszakban 25 %-kal csökkentek. Az értékesítés mennyisége 2007 és 2009 között 28 %-kal csökkent, a legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el. A felülvizsgálati időszakban azonban fellendült, a 2009-es szintekhez képest 5 %-os növekedést mutatott. Említésre méltó, hogy ez a növekedés sokkal kisebb mértékű volt, mint a kereslet ugyanazon időszakban történt növekedése (20 %).
6. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Független fogyasztók részére történt uniós értékesítések mennyisége (tonna)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Forrás: Makroadatok.
4.6. Piaci részesedés
(80)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2007 és a felülvizsgálati időszak között fokozatosan, 12 százalékponttal csökkent.
7. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Forrás: Makroadatok.
4.7. Növekedés
(81)
Ahogyan a (65) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban szerepel, az uniós fogyasztás 2007 és 2009 között csökkent, majd ismét emelkedett, és csaknem elérte a 2007-es szintet. Az uniós gazdasági ágazat azonban a figyelembe vett időszakban 12 százalékpontot veszített a piaci részesedéséből, míg az érintett behozataloknak sikerült stabilan tartaniuk a piaci részesedésüket.
4.8. Foglalkoztatás
(82)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.
8. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Forrás: Makroadatok.
4.9. Termelékenység
(83)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége - teljesítmény/fő/év alapon számolva - 2007 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal csökkent. A legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el, majd a felülvizsgálati időszakban emelkedett.
9. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Forrás: Makroadatok.
4.10. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(84)
Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai 2007 és 2009 között jelentős mértékben, 50 %-kal csökkentek. Ez részben a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártásához felhasznált nyersanyag költségeinek jelentős csökkenése miatt történt. A felülvizsgálati időszakban azonban 2009-hez képest növekedtek az eladási árak, de még mindig 35 %-kal alacsonyabbak voltak a figyelembe vett időszak elején alkalmazott áraknál.
(85)
A vizsgálat kimutatta, hogy az eladási árak 2007 és 2009 közötti csökkenése részben a gazdasági válság hatását tükrözte, amelynek eredményeképpen a költségek az említett időszakban 28 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés főként a rozsdamentes acélból készült kötőelemek gyártásához felhasznált fő nyersanyag, a nikkel árának alakulását tükrözte. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy bár a pénzügyi válság negatív hatást gyakorolt az eladási árakra, a behozatalok is lefelé szorították az árakat; különösen igaz ez az egyéb harmadik országokból származó behozatalokra, amelyek az alacsony fogyasztás ellenére nagyobb teret hódítottak az uniós piacon, és nyomást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített legfontosabb terméktípusok árára, az uniós gazdasági ágazat pedig arra kényszerült, hogy a költségek csökkenését meghaladó mértékben csökkentse az árait. Ez az uniós gazdasági ágazat teljesítményének jelentős visszaesését eredményezte ebben az időszakban. Még ha 2009-hez képest emelkedtek is az eladási árak a felülvizsgálati időszakban, nem voltak elég magasak ahhoz, hogy fedezzék az összes költséget és lehetővé tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat ésszerű haszonkulccsal működjön.
(86)
Az alábbi táblázatban szereplő eladási árak átlagos tonnánkénti árak, amelyek nagyban függenek a termékek összetételétől. A (73) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik egyes kategóriáin belül akár harmincszoros különbség is lehet az árak között.
10. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Forrás: Mikroadatok.
4.11. Bérek
(87)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 12 %-kal csökkent.
11. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség (ezer EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Forrás: Mikroadatok.
4.12. Beruházások
(88)
2008-ban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak többi évéhez képest jelentős beruházásokat eszközölt a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártása terén. 2008-at követően csökkentek a beruházások.
12. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (ezer EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Forrás: Mikroadatok.
4.13. Nyereségesség és a befektetések megtérülése
(89)
A fenti (85) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat kimutatta, hogy még ha az eladási árak csökkenése részben a költségek csökkenését tükrözte is, az uniós gazdasági ágazat áraira nyomást gyakorolt a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatala, és nem tette lehetővé a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik előállítása és értékesítése során felmerült minden költség fedezését. Ez azt eredményezte, hogy jelentősen csökkent a nyereségesség, amely 2007-ben pozitív volt, azt követően pedig negatív, ahogyan az alábbi táblázatban látható.
(90)
A befektetések megtérülése a felülvizsgálati időszakban jelentősen csökkent, a 2007. évi 29 %-ról -17 %-ra.
13. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Forrás: Mikroadatok.
4.14. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(91)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent. A legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el, azután enyhén növekedett. A felülvizsgálati időszakban azonban a pénzforgalom még mindig jelentősen elmaradt a 2007. évitől.
14. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (ezer EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Forrás: Mikroadatok.
4.15. A dömpingkülönbözet nagysága
(92)
A hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott a jelentős mértékű dömping, a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok és az egyetlen együttműködő tajvani exportáló gyártó által megadott adatok alapján Kínára vonatkozóan 13,6 % és 61,8 %, Tajvanra vonatkozóan pedig 14 % és 50 % közötti szinten. A tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.16. A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(93)
A 2007. évet követően csaknem minden, az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetére vonatkozó vizsgált mutató hanyatlást mutat. A hatályban lévő intézkedések ellenére az érintett országokból érkező behozatal némileg növekedett, és sikerült stabilan tartania piaci részesedését. 2009-ben, amikor a pénzügyi válság kihatott a teljes uniós keresletre, az eladási árak pedig nyomottak voltak, az uniós gyártók elveszítették a fogyasztóik jelentős részét. Csak néhány uniós gyártó tudta növelni a termelési mennyiségét azzal, hogy más típusú kötőelemeket (pl. szénacél kötőelemeket) gyártott, és tudta kihasználni a méretgazdaságosság előnyeit, kompenzálva ezzel az értékesítési volumen csökkenését a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik üzletágában. Ugyanakkor az uniós gyártók a termelés hatékonyabbá tétele céljából erőfeszítéseket tettek a beruházásaik növelése érdekében. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak sikerült javítania a teljesítményét, bár továbbra is veszteséges maradt. Nem valószínű, hogy ez a helyzet javulni fog, mivel a kapacitáskihasználás szintje az előrejelzések szerint nagyon alacsony lesz.
5. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(94)
A vizsgálat kimutatta, hogy a hatályban lévő intézkedések és az uniós fogyasztás figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése ellenére a figyelembe vett időszakban némileg nőtt a Kínából és Tajvanból származó behozatal, és stabilan tartotta a piaci részesedését.
(95)
A (73) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem lehetett érdemi ár-összehasonlítást végezni az érintett országok importárai és az uniós gazdasági ágazat uniós piacon érvényesített eladási árai között, tekintettel a kínai és tajvani exportáló gyártók által exportált terméktípusokra vonatkozó információk hiányára, valamint az ezen az átlagáron belüli különféle terméktípusok árai közötti jelentős különbségekre. Az egyetlen együttműködő tajvani gyártó exportárait nem lehetett érdemben összehasonlítani a mintában szereplő uniós gyártók áraival, mivel a hasonló terméktípusok nem feleltek meg egymásnak.
(96)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően a (22) preambulumbekezdésben említett tajvani együttműködő gyártó azt állította, hogy exportja nem okozott kárt a kérelmezőnek, mivel a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek olyan típusait állítja elő, amelyeket csupán néhány uniós gyártó gyárt, korlátozott mennyiségben. E tekintetben elsősorban azt kell megjegyezni, hogy a kárértékelés az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, és nem csak a kérelmezőre. Másodsorban az intézkedések az eredeti vizsgálat szerinti termékkörre vonatkozóan vannak hatályban, és - amint azt a (21) preambulumbekezdés is említi - a termékkör a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében nem módosítható.
5.2. A gazdasági válság hatása
(97)
Az acélipar és a kapcsolódó iparágak 2007. évi pozitív gazdasági viszonyai miatt az uniós gazdasági ágazat viszonylag jó gazdasági állapotban volt, amikor 2008 végén megkezdődött a gazdasági válság. Még amikor stagnált a piac, különösen 2009-ben, egyes uniós gyártók akkor is folytatták beruházásaikat az elavult gépek és berendezések cseréje, és a gyártási költségek csökkentése érdekében és azért, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és az egyéb harmadik országokból érkező alacsony árú behozatal növekedése ellenére is versenyképesek legyenek. Amikor a kereslet csökkenése volt észlelhető, az uniós gyártók szembesültek a jelentős forgalmazók erős tárgyalási pozíciójával is, amely forgalmazók egyre inkább kezdték leszorítani az árakat, ez pedig negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
5.3. Egyéb országokból származó behozatal
(98)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatását is elemezték. A figyelembe vett időszak során 26 %-kal, körülbelül 52 000 tonnáról körülbelül 66 000 tonnára nőtt az ilyen behozatal összesített mennyisége. Ugyanakkor az átlagos importárak a figyelembe vett időszakban 28 %-kal csökkentek, így a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése nőtt, a 2007. évi 42,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 54,2 %-ra.
(99)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal nagy része Indiából, a Fülöp-szigetekről és Malajziából származik. Az ebből a három országból származó behozatal összesen körülbelül 36 %-os piaci részesedést képviselt a felülvizsgálati időszakban.
(100)
Ami az Indiából származó behozatalt illeti, az a figyelembe vett időszakban 141 %-kal, a 2007. évi körülbelül 8 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csaknem 20 000 tonnára nőtt. Az átlagos importárak 32 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban, és jelentősen alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszakbeli átlagos eladási árainak. Ebből következően az indiai exportőrök a 2007. évi 6,7 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 16,4 %-ra növelték a piaci részesedésüket.
(101)
A Fülöp-szigetekről származó behozatal az Indiából származó behozatalhoz hasonló tendenciát mutat: a figyelembe vett időszakban 129 %-kal, a 2007. évi körülbelül 6 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csaknem 14 000 tonnára nőtt. Ugyanebben az időszakban 38 %-kal csökkentek az átlagos importárak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ebből következően a Fülöp-szigetek piaci részesedése a 2007. évi 4,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 11,4 %-ra nőtt.
(102)
Ami a Malajziából származó behozatalt illeti, bár a behozatal a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát mutatott (-27 %), a malajziai exportőrök továbbra is 8,2 %-os piaci részesedéssel rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Az Eurostat adatai szerint továbbá a Malajziából származó behozatal átlagos ára a figyelembe vett időszak elején meghaladta az érintett országokból származó behozatal árát, de az időszak második felében sokkal alacsonyabb volt annál.
(103)
Végül pedig úgy tűnik, hogy az egyéb harmadik országbeli - elsősorban indiai, Fülöp-szigeteki és malajziai - exportőrök profitáltak a Kína és Tajvan elleni dömpingellenes intézkedésekből. A figyelembe vett időszak második felében az Indiából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal a kínai és tajvani áraknál alacsonyabb áron több mint kétszeresére nőtt, míg a Malajziából származó behozatal csökkenő tendenciát mutatott. Ez a kiegészítő árleszorítás további negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amely azzal szembesült, hogy a nyeresége és más pénzügyi mutatói erős negatív tendenciát mutatnak 2008-tól kezdődően. Ebből következően a különösen Indiából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal alakulása nyilvánvalóan hozzájárult az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez és az ágazat pénzügyi helyzetének negatív alakulásához.
15. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Más országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Az egyéb országokból származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Az Indiából származó behozatal ára (EUR/tonna)
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
A Fülöp-szigetekről származó behozatal mennyisége (tonna)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
A Fülöp-szigetekről származó behozatal piaci részesedése
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
A Fülöp-szigetekről származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
A Malajziából származó behozatal mennyisége (tonna)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
A Malajziából származó behozatal piaci részesedése
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
A Malajziából származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Következtetés
(104)
Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt, az uniós gazdasági ágazat ugyanebben az időszakban elveszítette az értékesítési mennyisége 25 %-át, ami azt eredményezte, hogy a piaci részesedése a 2007. évi 50,6 %-ról a felülvizsgálati időszakra 38,6 %-ra csökkent. Ugyanakkor az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok stabilan tudták tartani a piaci részesedésüket.
(105)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a legtöbb kármutató a dömpingellenes intézkedések ellenére negatívan alakult: a termelés mennyisége 17 %-kal, az értékesítés mennyisége pedig 25 %-kal csökkent, a kapacitás és a kapacitáskihasználás visszaesett, ezt pedig a foglalkoztatás és a termelékenység szintjének csökkenése követte. A nyereségesség a 2007. évi 7 %-ról a felülvizsgálati időszakra -3 %-ra esett vissza, és a pénzforgalom is hasonlóan negatív tendenciát mutatott.
(106)
Megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak során általában véve romlott, a felülvizsgálati időszak végére pedig, amikor az értékesítési mennyiség és a megfelelő árszint fenntartására irányuló erőfeszítéseit az érintett országokból származó, megnövekedett dömpingelt behozatal és az egyéb harmadik országokból származó olcsó behozatal gátolta, bizonytalanná vált.
F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Kapcsolat az érintett országok harmadik országokba irányuló kivitelének mennyisége és árai, valamint az Unióba irányuló kivitel mennyisége és árai között
(107)
A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem áll rendelkezésre információ az általuk más piacokon érvényesített exportárakról. Ami Tajvant illeti, az ellenőrzött vállalatokról rendelkezésre álló információk alapján a harmadik országokba irányuló export átlagos árai alacsonyabbak, mint az uniós piacon alkalmazott árak. Ezért ha az intézkedések hatályukat vesztenék, az vélhetően arra ösztönözné a tajvani exportőröket, hogy jelentős kiviteli mennyiségeket irányítsanak át más harmadik országok felől a vonzóbb uniós piac felé.
2. Az érintett országok kihasználatlan kapacitása
(108)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy jelentős termelési kapacitás áll rendelkezésre mind Kínában, mind Tajvanban, és mindkét ország képes gyorsan növelni termelése mennyiségét. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2009. évi bevezetése (8) a kínai behozatal visszaesését eredményezte, és olyan kapacitást szabadított fel, amelyet fel lehet használni a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártására. Említésre méltó továbbá, hogy egy nemrég befejezett, a kijátszások feltárására irányuló vizsgálat kiterjesztette a Kínából származó egyes vas és acél kötőelemekre bevezetett intézkedéseket a Malajziában berakodott behozatalokra is (9). Ezért rendelkezésre áll az EU-ba irányuló export mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás, különösen, mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne a többlettermelés felvételére.
3. Következtetés
(109)
Egyértelmű, hogy az érintett országbeli gyártók jelentősen meg tudnák növelni az uniós piacra irányuló exportjuk mennyiségét. Tajvant illetően továbbá úgy tűnik, hogy a harmadik országokba irányuló export ára alacsonyabb az uniós piacon érvényesített áraknál, így valószínűbbé válik, hogy intézkedések hiányában a harmadik országokba irányuló export egy részét átirányítják az uniós piacra. Ez minden valószínűség szerint negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
(110)
Mint az a fentiekből is látható, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan. Ha az uniós gazdasági ágazat az érintett országokból származó, dömpingelt árú behozatal megnövekedett mennyiségének lenne kitéve, az valószínűleg az értékesítései, piaci részesedése és eladási árai további csökkenését, illetve ennek következtében pénzügyi helyzetének romlását vonná maga után. Ennek alapján tehát arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat eleve bizonytalan helyzetének további romlását eredményezné, és az ágazat további jelentős károkat szenvedne el.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(111)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(112)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is.
(113)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(114)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető meglehetősen egészséges gazdasági helyzet is megerősítette. A figyelembe vett időszak során azonban az uniós gazdasági ágazat veszített értékesítési mennyiségéből és piaci részesedéséből, továbbá az eladási árak is csökkentek, míg az érintett országokból származó behozatal a hatályban lévő intézkedések ellenére némileg növekedett. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és az ágazat veszteségessé vált. Az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még rosszabb helyzetben lenne.
3. Az importőrök/felhasználók érdekei
(115)
A megkeresett 20 felhasználó közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban csak egy felhasználó működött együtt, és azt állapították meg, hogy a felhasználók nem csak az érintett országokból, hanem más beszerzési forrásokból is be tudják szerezni a vizsgált terméket. A rozsdamentes acél kötőelemeknek és részeiknek a továbbfeldolgozott termékek költségére gyakorolt elhanyagolható hatására tekintettel azt is megállapították, hogy az intézkedések nem gyakorolnának hátrányos hatást a felhasználók gazdasági ágazatára.
(116)
A mintában szereplő három importőr közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennek a vállalatnak az érintett országokból származó behozatalban való részesedése nagyon alacsony volt, a felülvizsgálati időszakban 1,1 %-ot tett ki. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy az importőr nyereségessége egészséges (5 % és 10 % közötti) szinten alakult, miközben az érintett terméknek a vállalat teljes tevékenységében való részesedése 10 % alatt van. Tehát megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nagyon korlátozott mértékű hatást gyakorolna erre az importőrre.
4. Következtetés
(117)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(118)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(119)
A fentiekből következően - az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően - az 1890/2005/EK rendelettel a Kínából és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek nettó, uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Vállalatok
Dömpingellenes vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kína
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou város
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Minden más vállalat
27,4
A999
Tajvan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Tajpej
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
A mellékletben felsorolt vállalatok
15,8
A649
Minden más vállalat
23,6
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 4-én.