PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
A TANÁCS 287/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. március 21.)
a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A 2737/90/EGK rendelettel (2) a Tanács 33 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára. A 90/480/EGK határozattal (3) a Bizottság elfogadta két fő exportőr kötelezettségvállalásait az intézkedések hatálya alá tartozó termékkel kapcsolatban.
(2)
Miután a két érintett kínai exportőr visszavonta kötelezettségvállalásait, a Bizottság a 2286/94/EK rendelettel (4) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az érintett termék behozatalára.
(3)
A 610/95/EK rendelettel (5) a Tanács módosította a 2737/90/EGK rendeletet, és 33 %-os végleges vámot vetett ki a volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid behozatalára. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján kezdeményezett felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző felülvizsgálat) követően ezeket az intézkedéseket a 771/98/EK tanácsi rendelet (6) további öt évre kiterjesztette.
(4)
A hatályvesztés felülvizsgálatát követően a Tanács a 2268/2004/EGK rendelettel (7) 33 %-os dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára.
(5)
Az 1275/2005/EK rendelettel (8) a Tanács módosította a termékkör meghatározását, és azt kiterjesztette a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbidra is.
2. Felülvizsgálati kérelem
(6)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (9) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. szeptember 30-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti hatályvesztésének felülvizsgálata iránt. A kérelmet a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (European Association of Metals, Eurometaux) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a volfrámkarbid, a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 85 %-át képviselő uniós gyártók nevében.
(7)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődéséhez vezetne.
3. Az eljárás megindítása
(8)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2009. december 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (10) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Vizsgálati időszak
(9)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(10)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett felhasználókat, az analóg országbeli gyártókat, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(11)
Minden olyan érdekelt fél, aki konkrét indokokat mutatott fel, hogy miért szükséges a meghallgatása, meghallgatást nyert.
(12)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kitöltött kérdőívet hét uniós gyártó, egy Kínában működő exportáló gyártó, egy analóg országbeli gyártó és három felhasználó küldte vissza.
(13)
Az importőrök egyike sem válaszolt a mintavételre vonatkozó kérdőívre, és nem szolgáltattak a Bizottság számára információt, vagy jelentkeztek a vizsgálat folyamán. Mivel mindössze egy Kínában működő exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani.
(14)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Uniós gyártók
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg. KG, St. Peter, Ausztria
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Németország
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Franciaország
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o., Bruntál, Cseh Köztársaság
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Ausztria
b)
Analóg ország
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA
c)
Felhasználó
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Franciaország
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(15)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék a jelenleg a 2849 90 30 és ex 3824 30 00 KN-kód alá sorolt, Kínából származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid.
(16)
A volfrámkarbid, a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid a szén és a volfrám hőkezeléssel előállított vegyületei (karbidizációval az első esetben, olvasztással a harmadikban). Ezek a termékek köztes termékek, amelyeket alapanyagként használnak a cementált karbid vágószerszámok, a rendkívül kopásálló alkatrészek és más keményfém alkatrészek gyártásában, a kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és a bányászati eszközöknél, valamint a fémek húzásához és domborításához használt süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoz.
(17)
A jelen vizsgálat megerősítette, hogy az exportáló gyártó által előállított és az uniós piacon értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített termékkel, illetve az analóg országban előállított és értékesített termékkel, így e termékek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(18)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, vajon jelenleg fennáll-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (MET) nem kerül ismételten elbírálásra.
(19)
A fentieknek megfelelően nem volt szükség mintavételre a kínai exportáló gyártók esetében.
(20)
Valószínűsíthető, hogy a mintavétel szakaszában az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó az Unióba irányuló kínai összkivitel kevesebb mint 5 %-át képviselte. A kínai hatóságokat és a többi érdekelt felet értesítették arról, hogy - tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére - sor kerülhet az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására. A Bizottság nem kapott választ erre az értesítésre.
(21)
A vizsgálat későbbi szakaszában, a kérdőív kitöltése során azonban az együttműködő exportáló gyártó helyesbítette az Unióba irányuló exportértékesítéseire vonatkozó adatokat, és az Unióba irányuló exportvolumenét felfelé korrigálta. Ezzel párhuzamosan a Bizottság az Eurostat adatai alapján tovább vizsgálta az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának volumenét. A vizsgálat eredményeként és a kérdőívre adott válaszok ellenőrzését követően megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó exportvolumene rendkívül magas (11). Ezen adatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az együttműködés magas szintű.
2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt
2.1. Analóg ország
(22)
Mivel az előző vizsgálatok során egyetlen kínai exportáló gyártónak sem biztosítottak piacgazdasági elbánást, a Kínára érvényes rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései szerint állapították meg.
(23)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés az USA-t jelölte meg a Kínára érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy tegyék meg az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Az eredeti vizsgálatban is az USA szerepelt analóg országként, és nem merült fel vagy nem jutott a Bizottság tudomására semmilyen olyan új vagy megváltozott körülmény, amely a változást indokolná. A megállapítások szerint az USA megfelelően reprezentatív ahhoz, hogy referenciapiac legyen, különös figyelemmel belföldi piacának nyitottságára és versenyképességére. Emellett egy USA-beli gyártó beleegyezett abba, hogy együttműködik a jelen felülvizsgálat során.
(24)
Ezért a jelenlegi felülvizsgálat keretében az USA tölti be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét.
2.2. Normál érték
(25)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az analóg országban működő, USA-beli együttműködő gyártótól kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis az USA belföldi piacán rendes kereskedelmi forgalomban értékesített termékfajtákért fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(26)
Következésképpen a rendes értéket az USA-beli együttműködő termelő által a független vásárlóknak felszámított belföldi eladási árak súlyozott átlagaként határozták meg.
(27)
Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e az USA-beli együttműködő gyártó hasonló termékének független vevők felé történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. Az USA-beli együttműködő gyártó belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívnak minősültek a felülvizsgálati időszak alatt.
(28)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ennek érdekében az USA piacán értékesített hasonló termék esetében meghatározta a felülvizsgálati időszak során a független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.
(29)
Mivel a hasonló termék nyereséges értékesítéseinek volumene a hasonló termék teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, a nyereséges eladások súlyozott átlagát véve alapul.
2.3. Exportár
(30)
Tekintettel arra a fentebb említett tényre, hogy az együttműködő exportáló gyártó a Kínából származó és az Unióba irányuló behozatal több mint 90 %-át képviseli, az exportárat az említett exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok alapján vizsgálták meg, azaz az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő, megfelelően kiigazított ár alapján.
2.4. Összehasonlítás
(31)
Az érintett termék minden egyes típusára vonatkozóan összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson, azonos kereskedelmi és adózási szinttel számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, a tisztességes összehasonlítás céljából a Bizottság figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor a tengeri és belföldi szállítás, a biztosítás és a csomagolás költségeire, valamint a bankköltségekre tekintettel. Ezenkívül az exportadóra tekintettel 5 %-os kiigazítást alkalmaztak az exportárra vonatkozóan, és a hozzáadottérték-adóra tekintettel a rendes értéket is kiigazították.
2.5. Dömpingkülönbözet
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás a felülvizsgálati időszak alatt jelentős, a 80 %-ot meghaladó dömpinget mutatott ki, amely lényegesen magasabb, mint a legutóbbi felülvizsgálat által megállapított (31 %). A titoktartás miatt a pontos dömpingkülönbözet nem hozható nyilvánosságra. A számítások egy kínai exportáló gyártó és egy, az analóg országban működő gyártó által szolgáltatott adatokon alapulnak. A dömpingkülönbözet közzététele a kínai együttműködő exportáló gyártó és az analóg országban működő gyártó számára egyaránt lehetővé tenné, hogy kikövetkeztesse a másik gyártó által alkalmazott rendes értéket és exportárat, ami egyértelműen sértené a mindkét felet megillető titoktartáshoz való jogot.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Előzetes megjegyzés
(33)
Az ebben a szakaszban feltüntetett adatok az együttműködő exportáló gyártó, az Eurostat és a felülvizsgálati kérelem által szolgáltatott adatok elemzéséből származnak.
3.2. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai
(34)
A szabad kapacitásra vonatkozó adatokat a kínai együttműködő exportáló gyártó - a titoktartás miatt - 20 %-os pontossággal adta meg. Kínában a szabad kapacitás 2006-ban és 2007-ben 21 000 tonna körül mozgott, majd 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban elérte a 35 000 tonnát, ami lényeges, több mint 80 %-os növekedést jelentett a figyelembe vett időszakban. Ezek az adatok óvatos becsléseken alapulnak, a felülvizsgálati kérelem ugyanis 50 000 tonna körüli termelési kapacitást nevezett meg.
(35)
Emellett az együttműködő exportáló gyártó a figyelembe vett időszakban tapasztalt jelentős kapacitásnövekedésről számolt be.
(36)
A vizsgálat során összegyűjtött információk arra mutatnak rá, hogy a teljes kínai termelési kapacitás lényegesen meghaladta a tényleges kínai termelést (2008-ban és a felülvizsgálati időszakban legalább több mint 20 000 tonnával).
(37)
A felülvizsgálati időszakban Kína szabad termelési kapacitása az uniós felhasználás hatszorosát tette ki (vagyis 25 000 tonnát a 3 800 tonnányi uniós fogyasztással szemben).
(38)
Mindezek alapján egyértelmű, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás nagy része dömpingellenes rendelkezések hiányában az Unióba irányuló export mennyiségének növelésére lenne használható.
(39)
Emellett a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk az érintett termék előállításához igénybe vett nyersanyagok piacának jelentős torzulásaira vetettek fényt. Így például a nyersanyagokra a kínai hatóságok által meghatározott kontingensek érvényesek. Másrészt a kínai hatóságok exportadók kivetése és hozzáadottértékadó-engedményekkel kapcsolatos intézkedések révén korlátozzák a nyersanyagokhoz való hozzáférést; ez az érintett termékre is érvényes (lásd a (31) preambulumbekezdést). Ezek a tényezők további arra utaló jeleket jelentenek, hogy jelen esetben valószínű a dömping folytatódása.
3.3. Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai
(40)
Az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott, a titoktartás miatt nyilvánosságra nem hozható árinformációk arra mutatnak rá, hogy az Unió vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára. A más harmadik országokbeli piacokon elért árak a figyelembe vett időszakban (2007 kivételével) az Unióban felszámolt árak alatt maradtak (a figyelembe vett időszakban évtől függően mintegy 10-20 %-kal voltak alacsonyabbak).
(41)
Ennek alapján arra lehet következtetni, hogy a piacon elérhető árakat tekintve az EU piaca egyértelműen vonzó alternatívát jelent a kínai exportőrök számára.
(42)
A kínai exportáló gyártóknak tehát érdekükben áll, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén kivitelüket az uniós piac felé irányítsák. Az uniós piac magasabb árai révén a kínai gyártók nagyobb haszonkulcsot érvényesíthetnének.
3.4. Az intézkedések kijátszása
(43)
2005-ben egy további KN-kódra is kiterjesztették az intézkedéseket, mivel minden arra utalt, hogy a kínai exportőrök kijátsszák az intézkedéseket azáltal, hogy kis mennyiségben egyéb fémport (főleg kobaltot) kevernek a volfrámkarbid porhoz (12). Az intézkedések ilyen jellegű kijátszásának beigazolódott gyakorlata szintén arra utal, hogy a dömping folytatódása valószínű. Egyértelmű, hogy az európai piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek dömpingellenes rendelkezések hiányában nagy valószínűséggel növelnék az EU-ba irányuló volfrámkarbid mennyiségét.
3.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(44)
A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az Unió piacára. Különös tekintettel az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszínvonalának elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(45)
Az Unióban hasonló terméket hét vállalat, illetve vállalatcsoport gyárt.
(46)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.
2. Előzetes megjegyzés
(47)
Az érintett termék Kínából származó és az Unióba irányuló behozatalával kapcsolatos adatokat a bizalmas jelleg megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexálni kellett.
(48)
A 3824300010 TARIC-kód alatt történő behozatal volumenét tekintve - mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok (3824 30 00 KN-kód) az érintett terméktől eltérő termékeket is tartalmaznak - az alábbi elemzés a TARIC-kód szintű importadatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A TARIC-adatok bizalmasnak minősülnek, mivel részletességükből adódóan a felek azonosíthatóvá válnának. Ebből kifolyólag egyes adatokat bizonyos értéktartományok között tüntetnek fel.
(49)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok a hét uniós gyártó által kitöltött kérdőívekből származnak.
3. Felhasználás az uniós piacon
(50)
Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került megállapításra.
(51)
2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 62 %-kal csökkent; a legnagyobb visszaesés 2008 és a felülvizsgálati időszak között volt tapasztalható. A felülvizsgálati időszakban a felhasználás mértéke 63 %-kal esett vissza 2008-hoz képest.
1. táblázat
Felhasználás
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
+
Teljes behozatal
1 766
1 885
2 303
755
+
Az uniós piacon értékesített uniós termelés
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Felhasználás
10 047
10 218
10 284
3 779
Növekedés az előző évhez képest
2 %
1 %
-63 %
4. A Kínából származó dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése és árai
(52)
A Kínából származó dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése és átlagárai az alábbiak szerint alakultak. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal volumene (tonna)
700
700
400
60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/tonna)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalának volumene 89 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban 80 tonna körül állapodott meg. A behozatal piaci részesedése a 2006. évi 7,1 %-ról 2,1 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban.
(54)
A visszaesés egyik magyarázata lehet, hogy a figyelembe vett időszakban Kína belföldi felhasználása lényeges növekedésen ment át. Emellett a jelek szerint a kínai hatóságok az exportkvóták és exportvámok rendszere révén vélhetően a kínai volfrámkészletek megőrzésére törekednek.
(55)
A Kínából származó behozatal árai 14 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban. Ez a trend megfelel az uniós gazdasági ágazat árainak általános alakulásában is tapasztalt tendenciának.
(56)
Az összehasonlítás arra is rávilágít, hogy a Kínából származó behozatal a hatályos dömpingellenes vám levonása után több mint 10 %-os áralákínálást jelentett az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. Ezek az eredmények megegyeznek a legutóbbi felülvizsgálat eredményeivel (13).
5. Más országokból származó behozatal
(57)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszakban más országokból származó behozatal volumenét mutatja be. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
3. táblázat
Más országokból származó behozatal
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Más országokból származó behozatal (tonna)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
A más országokból származó behozatal piaci részesedése
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Átlagár (EUR/tonna)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Az USA piaci részesedése
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Átlagár (EUR/tonna)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Dél-Korea piaci részesedése
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Átlagár (EUR/tonna)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
A harmadik országokból származó behozatal 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A behozatal a felhasználás (62 %-os) csökkenése által kiváltott általános piaci trendet követte, azonban attól eltérő ütemben. Ezáltal e behozatalok piaci részesedése 10,5 %-ról 17,9 %-ra nőtt. E behozatalok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása azonban nem tekinthető negatívnak, mint ahogyan azt a (85)-(88) preambulumbekezdés is alátámasztja.
(59)
Meg kell jegyezni, hogy a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) piaci részesedése a figyelembe vett időszakban megkétszereződött, és elérte a 4,4 %-ot. A Koreából származó behozatal átlagos importárai csökkentek a figyelembe vett időszakban, azonban folyamatosan a Kínából származó kivitel eladási árai fölött maradtak.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(60)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
6.1. Termelés
(61)
Az uniós gazdasági ágazat termelése először növekvő tendenciát mutatott: 2007-ben 5,8 %-kal, 2008-ban pedig 11,6 %-kal növekedett 2006-hoz képest, azonban a felülvizsgálati időszakban erőteljesen, 56 %-kal visszaesett 2008-hoz viszonyítva.
4. táblázat
Teljes uniós termelés
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
Termelés
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapacitás és kapacitáskihasználási arány
(62)
A termelési kapacitás 2006 és a felülvizsgálati időszak között 10,8 %-kal növekedett. A termelés visszaesésével - különösen a felülvizsgálati időszakban - az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 57 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 39 %-ra esett vissza.
5. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
Termelési kapacitás
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Kapacitáskihasználás
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Készletek
(63)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2008-ban 20 %-os növekedést mutatott 2006-hoz képest, majd a felülvizsgálati időszakban 26 %-kal visszaesett.
6. táblázat
Készletek
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
Zárókészlet
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Értékesítési volumen
(64)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéseinek volumene csekély növekedést mutatott 2006 és 2008 között, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között 61 %-kal visszaesett. Az értékesítési volumen 2007-ben és 2008-ban emelkedett ugyan, azonban a felülvizsgálati időszakban nagyfokú csökkenést mutatott. Mindez összhangban van a felhasználásnak az uniós piacon tapasztalt, általánosan csökkenő tendenciájával.
7. táblázat
Független vevőknek történő értékesítések
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Piaci részesedés
(65)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és 2008 között meglehetősen stabil maradt, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között 4 százalékponttal növekedett. Az általános növekedés 5 százalékpontos volt a figyelembe vett időszakban.
8. táblázat
Az EU piaci részesedése
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az EU piaci részesedése
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Növekedés
(66)
Mivel az értékesítés csökkenése valamivel kisebb volt, mint a felhasználásé, az uniós gazdasági ágazat némi piaci részesedésre tehetett szert.
6.7. Foglalkoztatás
(67)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 17 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. A foglalkoztatás 2006 és 2008 között, amikor a termelés az uniós gazdasági ágazat termelésnövelési erőfeszítései következtében némi növekedést mutatott, szintén csökkent. A felülvizsgálati időszakban azonban a termelés mennyiségének drasztikus csökkenése a foglalkoztatottság jelentős visszaesését vonta maga után.
9. táblázat
Foglalkoztatás
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Átlag (figyelembe vett időszak)
Teljes foglalkoztatás
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Termelékenység
(68)
Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége (teljesítmény/fő/év-ben számolva) 2007-ben és 2008-ban 7 %-kal, illetve 15 %-kal növekedett 2006-hoz képest, majd 49 %-kal visszaesett 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
10. táblázat
Termelékenység
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/munkavállaló/év)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Eladási árak
(69)
Az uniós gazdasági ágazat gyártelepi szintű, független uniós vevőknek felszámított eladási átlagárai csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazatnak összességében 15,4 %-kal kellett mérsékelnie árait 2006 és a figyelembe vett időszak között.
(70)
Amint azt az (55) és (56) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó dömpingelt behozatal árai az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló tendenciát követtek, azonban folyamatosan azok alatt maradtak. A felülvizsgálati időszakban a kínai árak több mint 10 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál.
11. táblázat
Uniós piaci egységár
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítés egységnyi ára (EUR/tonna)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Bérek
(71)
Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkabér 2006 és a felülvizsgálati időszak között 4,8 %-kal növekedett.
12. táblázat
Munkaerőköltség
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Beruházások és tőkebevonási képesség
(72)
Az uniós gazdasági ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 18 %-kal emelkedtek 2006 és 2008 között. 2007 és 2008 között a beruházások 103 %-kal megugrottak. A felülvizsgálati időszakban azonban a beruházások 65 %-kal visszaestek 2008-hoz képest.
(73)
A beruházások főként olyan új létesítmények megépítésére irányultak, amelyekben használt anyagokból és törmelékből állítanak elő volfrámtartalmú anyagokat. A beruházásokat csökkenteni kellett i. az uniós piac általános termelési szintjének csökkenése; ii. a nyersanyagokkal kapcsolatban tapasztalt piaci torzulások (lásd a (39) preambulumbekezdést); valamint iii. a gazdasági válság miatt.
(74)
A felülvizsgálati időszak alatt nem történtek jelentős beruházások. Ez nagyrészt a 2008-ban kezdődött és mélypontját a felülvizsgálati időszakban elérő gazdasági válságnak tulajdonítható, amikor az új tőkéhez való hozzáférés rendkívül nehéznek bizonyult.
13. táblázat
Beruházások
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (1 000 EUR-ben)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(75)
Egyrészt a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek, másrészt az uniós gazdasági ágazat által a nyersanyagforrások diverzifikációja céljából tett erőfeszítéseknek köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat pozitív nyereségességi szintet tudott fenntartani 2006 és 2008 között annak ellenére, hogy a nyereségesség összességében 26 %-kal visszaesett ebben az időszakban. A felülvizsgálati időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat sokkal kevésbé kedvező eredményt tudott felmutatni, e tekintetben tehát némi sérülékenységről tett tanúságot.
(76)
A beruházások megtérülése túlnyomórészt követte a nyereségesség alakulását a teljes figyelembe vett időszakban.
14. táblázat
Nyereségesség és a beruházások megtérülése
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az EU-n belüli, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-ában)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Pénzáramlás
(77)
A pénzáramlás alakulása - amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal - pozitív tendenciát mutatott a vizsgált időszakban. 2006 és a felülvizsgálati időszak között azonban mintegy 35 %-kal csökkent.
15. táblázat
Pénzáramlás
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Pénzáramlás (1 000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. A dömpingkülönbözet nagysága
(78)
A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban az intézkedések jelenlegi szintjét jelentősen meghaladó mértékben folytatódott. Tekintve a nyersanyagokkal kapcsolatban tapasztalt piaci torzulásokat, a szabad kapacitást és a Kínából származó behozatal árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.
6.15. A korábbi dömping okozta károk helyreállítása
(79)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Arra a következtetésre jutott, hogy - mivel a hatályos dömpingellenes intézkedések hatékonynak bizonyultak - az ágazat nagymértékben kiheverte ezeket a hatásokat. A gazdasági válság azonban megállította ezt a folyamatot, és súlyosbította az uniós gazdasági ágazat nehézségeit.
7. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
7.1. A dömpingelt behozatal hatása
(80)
Az uniós felhasználás megcsappanásával párhuzamosan a Kínából származó behozatal piaci részesedése 7,1 %-ról 2,1 %-ra csökkent (lásd az (52) preambulumbekezdést). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat és a más harmadik országokból származó behozatal árainál alacsonyabb árakon történt. Amint azt a fenti (56) preambulumbekezdés is említi, a számítások arra utalnak, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 10,7 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá a felülvizsgálati időszakban. Hangsúlyozni kell, hogy a vámtétel 33 %-os. Az alákínálás szintje tehát egyrészt a hatályban lévő vámok hatékonyságát, másrészt pedig az intézkedések további alkalmazásának szükségességét bizonyítja. Ezt a következtetést erősíti meg az a tény, hogy a megállapított alákínálás a legutóbbi felülvizsgálat során tapasztalttal megegyező mértékű volt. A Kínából származó dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatása tehát változatlan maradt, és az ennek ellenkezőjére utaló bármilyen bizonyíték hiányában valószínű, hogy a jövőben is folytatódni fog.
7.2. A gazdasági válság hatása
(81)
Mivel a felülvizsgálati időszakban igen nehéz gazdasági körülmények uralkodtak a volfrámtermékekre épülő, az értéklánc következő szintjein lévő ágazatokban, különösen az uniós volfrámfelhasználás nagy hányadát kitevő acél- és vídiafeldolgozásban, az uniós gazdasági ágazat drasztikusan csökkentette az érintett termék előállított és értékesített mennyiségeit.
(82)
A válságot megelőzően az értéklánc következő szintjén működő vállalatok nagy mennyiségű volfrámkészletekkel rendelkeztek; ezeket a felülvizsgálati időszakban már nem töltötték fel, ami tovább nehezítette az uniós gazdasági ágazat termelését.
(83)
A termelés csökkenése és az a tény, hogy az - igen tőkeigényes - uniós gazdasági ágazatnak meghatározott mennyiséget meg kell termelnie ahhoz, hogy biztosítsa a termékegységre jutó állandó költség alacsony szintjét, súlyosan érintette a jövedelmezőséget.
(84)
Az uniós gazdasági ágazat válságot megelőző időszakra vonatkozó adatainak elemzése azonban a hatályos dömpingellenes intézkedések hatékonyságára mutat rá. A vizsgálat arra világított rá, hogy a legnagyobb uniós gyártók jelentős beruházásokat hajtottak végre annak érdekében, hogy elkerüljék a nyersanyagokkal kapcsolatos piaci torzulásokat, és egyúttal képesek voltak fenntartani egészséges piaci pozíciójukat, és versenyre lépni egymással.
7.3. Más országokból származó behozatal
(85)
A becslések alapján a más harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2006. évi 1 500 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 675 tonnára, azaz 36 %-kal csökkent. A más országokból származó behozatal piaci részesedése 10,5 %-ról (2006) 17,9 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. Az ezekből az országokból származó behozatal átlagára 2006 és a felülvizsgálati időszak között 8,9 %-kal csökkent. A legfontosabb exportáló ország Dél-Korea és az USA volt.
(86)
A Dél-Koreából származó behozatal piaci részesedése megkétszereződött a figyelembe vett időszakban (2,2 %-ról 4,4 %-ra növekedett). A rendelkezésre álló információk azonban azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál csupán kissé (6,6 %-kal) alacsonyabb árakon, azonban a Kínából származó behozatal árainál (9,8 %-kal) drágábban történt.
(87)
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 15,1 százalékponttal (4,2 %-ról 3,6 %-ra) csökkent. A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál magasabb árakon történt, amelyek így lényegesen, 31 %-kal meghaladták a Kínából származó behozatal árait.
(88)
Következésképpen az Unióba irányuló volfrámkarbid legfontosabb importőrei közé tartozó Dél-Korea és USA nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különös tekintettel az általuk alkalmazott árszínvonalra (az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló, sőt annál magasabb árak), valamint a csökkenő piaci részesedésre az USA esetében.
8. Következtetés
(89)
A hatályban lévő, hatékony dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak bizonyos mértékben sikerült kihevernie a korábbi káros dömping hatásait.
(90)
Az azonban nem állítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Noha az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével - például a nyereségességükkel, beruházásaik megtérülésével és a pénzáramlással - kapcsolatos kármutatók a figyelembe vett időszak első éveiben javulást mutattak, a vizsgálat arra is rávilágított, hogy a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi kármutató romlott.
(91)
A felülvizsgálati időszak alatti keresletcsökkenés ugyan részben a gazdasági válságnak is tulajdonítható, a vizsgálat körültekintően elemezte a kínai dömpingelt kivitel alacsony árainak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását.
(92)
Amint azt az (52) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó behozatal mennyisége valóban csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. E behozatalok ára ugyanebben az időszakban 14 %-kal csökkent, ami a figyelembe vett négyéves időszakot tekintve az uniós gazdasági ágazat árainak alakulását tükrözi. Meg kell azonban jegyezni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős (15 %-os) árcsökkenése 2006 és 2007 között következett be, vagyis jóval a gazdasági válság előtt, amikor az uniós gazdasági ágazat a helyreállás szakaszában volt. A Kínából származó dömpingelt behozatal árai ezt követően stabilizálódtak; a pénzügyi válsággal összefüggő visszaesés mérsékeltnek bizonyult. A kínai exportőrök által (a válság előtt) alkalmazott lényeges árcsökkentés időzítése arra utalhat, hogy koncentráltabb és hatékonyabb árstratégiát alkalmaztak az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálása céljából. A kínai kivitel és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbség 2007-ben 27 %-os, 2008-ban pedig 22,8 %-os volt.
(93)
2008-ban a kínai kivitel árai 22,8 %-kal maradtak az uniós gazdasági ágazat árai alatt. A felülvizsgálati időszakban ez a különbség 15,7 %-ra mérséklődött. A felhasználás gyökeres visszaesését követően az uniós gyártóknak piaci részesedésük megtartása érdekében csökkenteniük kellett áraikat.
(94)
Amint az az (57) preambulumbekezdésből is kitűnik, a más harmadik országokból származó behozatal volumene a felhasználás csökkenésével párhuzamosan 36 %-kal esett vissza. A piaci részesedés növekedése ellenére e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása nem tekinthető kedvezőtlennek (lásd a fenti (88) preambulumbekezdést).
(95)
Az uniós gazdasági ágazat életképességét illetően ki kell emelni, hogy a vizsgálat alatt gyűjtött bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy rendes piaci feltételek mellett az uniós gazdasági ágazat versenyképes volt a más harmadik országokból származó behozatallal szemben, és azokban az esetekben, amikor utóbbiak árai az uniós gyártók árai alatt maradtak, az árkülönbség nem volt olyan mértékű, mint a Kínából származó behozatal esetében (lásd a (85)-(88) preambulumbekezdést).
(96)
Mivel az uniós gazdasági ágazat helyzete a felülvizsgálati időszakot megelőző években javult, az ágazat új csúcstechnológiákba ruházott be az érintett termék törmelékből történő előállítása céljából, valamint hogy részben elkerülje a nyersanyagokkal kapcsolatos piaci torzulásokat.
(97)
Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat helyzetének egészét és a 2006-tól a felülvizsgálati időszakig terjedő időszakban Kínából származó behozatalt, megállapítást nyert, hogy - tekintettel az uniós gazdasági ágazatot jellemző mutatókban tapasztalt pozitív tendenciákra - az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban. Ezért megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén.
E. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(98)
Amint azt a (89)-(97) preambulumbekezdés is említi, a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy bizonyos mértékben kiheverje az elszenvedett kárt. Amikor a figyelembe vett időszak legnagyobb részében tapasztalt rendkívül magas szintű uniós felhasználás nagymértékben visszaesett a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.
(99)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, fennáll-e a károkozás megismétlődésének valószínűsége.
2. A kínai kivitel mennyisége és a harmadik országokra vonatkozó árak
(100)
Megállapítást nyert, hogy a kínai kivitelt más harmadik országbeli piacokon alacsonyabb áron (a figyelembe vett időszak egyes éveiben - kivéve 2007-et - mintegy 10-20 %-kal alacsonyabb áron) értékesítették, mint az uniós piacon. A kínai exportőrök jelentős mennyiségeket értékesítettek az EU-n kívüli országokban, amelyek a teljes exportértékesítés 80 %-át tették ki. Ezért megállapítást nyert, hogy az intézkedések megszűnése arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy a más harmadik országokba irányuló kivitel jelentős hányadát a vonzóbb uniós piacra irányítsák át.
3. Szabad kapacitás Kína piacán
(101)
Amint azt a (34)-(42) preambulumbekezdés is kifejti, a vizsgálat során összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a kínai ágazat jelentős szabad kapacitással rendelkezik. Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy e szabad kapacitás nagy része arra használható, hogy dömpingellenes rendelkezések hiányában növeljék az Unióba irányuló kivitel mennyiségét. Ezt a tényt főként az a tény támasztja alá, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének a Kínából származó többlettermelés felvételére.
4. Következtetés
(102)
Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(103)
Amint az a fentiekből kitűnik, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült kihevernie a kínai dömping hatásait. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az ágazat - mindenekelőtt a gazdasági válság következtében - nehéz gazdasági helyzetbe került. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat az érintett országból származó, alacsony áron értékesített, nagyobb mennyiségű dömpingelt behozatallal szembesülne, valószínű, hogy ez értékesítéseinek, piaci részesedésének és eladási árainak romlásához, ezáltal pedig pénzügyi helyzetének romlásához vezetne.
(104)
Ezenkívül, mint ahogyan arra az (56) preambulumbekezdés is utal, megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy a kínai gyártók eladási árai átlagosan közel 11 %-kal alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál, arra enged következtetni, hogy intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb áron exportálnák az Unió piacára az érintett terméket.
(105)
Tekintettel a vizsgálat eredményeire, vagyis a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a nyersanyagpiacon tapasztalt torzulásra, az érintett ország exportáló gyártóinak azon potenciáljára, hogy exportvolumenüket növeljék és/vagy az uniós piacra irányítsák, valamint a kínaiak harmadik országokkal szembeni árképzési magatartására és a jövedelmezőbb uniós piac vonzerejére, az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a kár megismétlődését vonná maga után. A jelenlegi gazdasági válságot tekintve ez a kár valószínűleg még súlyosabb lenne.
F. UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(106)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
(107)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tartották ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.
(108)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy - a dömping folytatódásának vagy a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére - léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(109)
Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a fenti (89)-(97) preambulumbekezdésben levont következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésnek a (102)-(105) preambulumbekezdésben bemutatott érveire, az is megállapítható, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana.
(110)
A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítései volumenét és valószínűleg eladási árait is növelni tudná, és ezzel megfelelő nyereségre tenne szert ahhoz, hogy folytathassa a termelőüzemeiben szükséges új technológiákba történő beruházásait. Ezzel szemben az intézkedések megszűnése leállítaná az uniós gazdasági ágazat helyreállásának folyamatát, nagymértékben veszélyeztetné annak életképességét és ezáltal a létét is, ami a piaci kínálat és verseny csökkenéséhez vezetne.
3. Az importőrök/felhasználók érdeke
(111)
Egyetlen felhasználó jelentkezett, és adott választ a kérdőívre. Az együttműködő felhasználó állítása szerint az intézkedések fenntartása nem befolyásolná hátrányosan az uniós piacon zajló versenyt, hanem éppen ellenkezőleg, az értéklánc következő szintjein működő vállalatok több, piaci árakon versengő szállító közül választhatnának.
(112)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős a felhasználókra nézve (14). Az intézkedések fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók készleteiket továbbra is beszerezhették többek között Kínából. Semmi sem utal arra, hogy más beszerzési források igénybevétele nehézségekbe ütközne. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az Unió importőreire/felhasználóira.
4. Következtetés
(113)
Az intézkedések fenntartása várhatóan előnyös lesz az uniós gazdasági ágazatra nézve, és jótékonyan fogja befolyásolni az uniós piac versenyfeltételeit, továbbá mérsékelni fogja az üzembezárások és az elbocsátások veszélyét.
(114)
Emellett az intézkedések fenntartása várhatóan előnyökkel jár majd a felhasználók/importőrök számára, akik továbbra is számos szállító közül választhatnak az uniós piacon.
(115)
A fenti elemzés fényében az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az Unió érdekével.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(116)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(117)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek alatt az intézkedések alatt értékvámok értendők,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg a 2849 90 30 KN-kód és az ex 3824 30 00 KN-kód (15) (3824300010 TARIC-kód) alá tartozó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termékek esetében az uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó vámtétel vámkezelés előtt 33 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 21-én.