NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
A BIZOTTSÁG 404/2010/EU RENDELETE
(2010. május 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
A Bizottság 2009. augusztus 13-ánaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette egy dömpingellenes eljárás megindítását a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó egyes alumíniumkerekek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárást a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (EUWA) (a továbbiakban: panaszos) által olyan gyártók nevében 2009. június 30-án benyújtott panasz alapján indították meg, amelyeknek a termelése egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, a panaszban említett uniós gyártókat, további ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és az ismert érintett szövetségeket, továbbá Kína képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel Kína exportáló gyártóinak és a az uniós importőröknek és gyártóknak a nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a dömping és a kár mértékének megállapítása érdekében mintavételre kerül sor. Valamennyi exportáló gyártó, importőr és uniós gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.
(6)
Összesen 36 kapcsolatban álló vállalat vagy vállalatcsoport (a továbbiakban: vállalatcsoport) jelentkezett, és adta meg a kért tájékoztatást az előírt határidőn belül. E 36 vállalat vagy vállalatcsoport a vizsgálati időszakban az érintett termék gyártásával és/vagy az európai uniós piacra történő exportálásával foglalkozott, és kifejezte szándékát a mintában való részvételre. Ezeket együttműködő vállalatoknak tekintették, és figyelembe vették a minta kiválasztásakor. A kínai együttműködés mértéke, vagyis a kínai együttműködő vállalatok EU-ba irányuló exportjának a mértéke az EU-ba irányuló valamennyi kínai exporthoz viszonyítva több mint 90 % volt.
(7)
Az érintett felekkel az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében folytatott konzultációt követően a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban kiválasztotta egy mintát az export legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló határidőn belül ésszerűen vizsgálható, figyelembe véve egyúttal az együttműködő vállalatok vagy vállalatcsoportok földrajzi megoszlását is. A kiválasztott mintát négy vállalat(csoport) alkotja, amelyek a 36 együttműködő vállalat vagy vállalatcsoport EU-ba irányuló exportjának 47 %-át képviselik, a Kínából az EU-ba irányuló exportnak pedig kb. 43 %-át. A kínai hatóságok és a kínai Kereskedelmi Kamara egyetértett a Bizottság mintaválasztásában, azonban kérték, hogy a mintában legalább két további vállalat(csoport) is szerepeljen. Figyelembe véve azonban, hogy az eredeti választás szerinti minta 4 vállalatcsoporthoz tartozó, összesen 20 vállalatból áll, úgy határoztak, hogy további vállalat vagy vállalatcsoport nem vonható be, hiszen a megszabott határidőn belül a vizsgálatokat így nem lehetne lezárni.
(8)
Öt olyan kínai exportáló gyártó, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért, és a megadott határidőn belül átadta a szükséges információkat, figyelemmel az alaprendelet 9. cikke (6) és 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazására. Azonban tekintettel a minta méretére, melyben 4 olyan vállalatcsoport szerepelt, ahol sok vállalat érintett, a Bizottság alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban arra a megállapításra jutott, hogy a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók számára egyedi vizsgálat nem biztosítható, mivel ez indokolatlan terhekkel járna, és a vizsgálat kellő időben történő befejezését nem tenné lehetővé.
(9)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók saját belátásuk szerint piacgazdasági elbánást vagy egyedi vizsgálatot kérhessenek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a Bizottság kérelmezési nyomtatványt küldött azon kínai exportáló gyártók számára, amelyek ilyen kérelemmel éltek, továbbá a kínai hatóságoknak.
(10)
Az eljárás megindításáról szóló értesítést 40 uniós alumíniumkerék-gyártónak küldték meg. 17 válasz érkezett. A mintába 5 vállalatcsoport került be, mivel megállapítást nyert, hogy ezek a teljes uniós gyártást reprezentálják az uniós értékesítési volumen és gyártás (több mint 75 %), továbbá a földrajzi lefedettség és a tevékenységi kör tekintetében, ideértve az eredeti és az úgynevezett utángyártott termékek értékesítését is, további részletekért lásd a (20) és az azt követő preambulumbekezdéseket. Habár a mintavétellel érintett uniós gyártók értékesítéseinek piaca jobbára az eredeti szegmens volt, 2 kiválasztott gyártó emellett az utángyártott szegmensnek is szállít. A mintába a panaszosokon kívüli vállalatok is bekerültek.
(11)
A vizsgálat során a felek további érveket nyújtottak be az eredeti és az utángyártott szegmens közötti állítólagos különbségeket illetően. További fontos információk beszerzése érdekében úgy határoztak, hogy a mintát egy, az utángyártott szegmensben tevékenykedő (fontosabb) gyártóra is kiterjesztik.
(12)
A panaszosok kérték kilétük bizalmas kezelését, mivel tartottak ügyfeleik vagy versenytársaik retorziójától. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a retorzió lehetősége valós, ezért beleegyezett a nevek bizalmas kezelésébe. Az eljárás megindítását követően valamennyi együttműködő vállalat beleegyezett abba, hogy nevüket mint együttműködő vállalatokét közzétegyék, adott esetben azonban elzárkóztak attól, hogy ugyanez panaszosi mivoltukban is megtörténjen.
(13)
Az eljárás megindításáról szóló értesítést kb. az alumíniumkerekek kb. 80 importőrének és importőr/felhasználójának küldték meg. 40 válasz érkezett a Kína teljes importjának kb. egyharmadát képviselő vállalatoktól. 12 ilyen válasz importőröktől érkezett, a többi pedig importáló felhasználóktól. 7 vállalat került be a mintába (5 importőr és 2 importáló felhasználó).
(14)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintavételre kiválasztott 6 uniós gyártónak, a Kína tekintetében kiválasztott exportáló gyártóknak, továbbá azoknak, akik egyedi elbánást kértek, és a mintavételre kiválasztott 7 importőrnek. Emellett kérdőíveket küldtek a felhasználók és az együttműködő további gyártók számára.
(15)
A kérdőívekre 4, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló gyártó, továbbá 5 olyan kínai exportáló gyártó válaszolt, akik az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyedi elbánást kértek. Emellett válasz érkezett 6 mintavételre kiválasztott uniós gyártótól, 3 olyan importőrtől, amely nem állt kapcsolatban exportáló gyártóval, 9 további uniós gyártótól és 13 felhasználótól. Beadvány érkezett a kínai Kereskedelmi Kamarától és két felhasználói szövetségtől.
(16)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:
a)
Uniós gyártók
-
Borbet csoport:
Borbet Solingen GmbH - Németország
-
Heyes Lemmerz csoport:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Cseh Köztársaság
-
Heyes Lemmerz Olaszország Holding s.r.l. - Olaszország
-
Ronal csoport:
-
Ronal AG - Svájc
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Lengyelország
-
Speedline s.r.l. - Olaszország
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanyolország
-
AEZ - Németország
-
Française de Roues S.A.S.V. - Franciaország
b)
Exportáló gyártók és ezekkel kapcsolatban álló vállalatok Kínában
-
Baoding Lizhong Wheels Manufacturing Co.Ltd. (Paoting)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Vanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Kapcsolatban álló vállalatok az Unióban
-
OZ Deutschland, Biberbach (Németország)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Olaszország)
d)
Kapcsolatban álló vállalatok Szingapúrban
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Felhasználók
-
Renault - Franciaország
-
BMW - Németország
(17)
Annak érdekében, hogy megállapítható legyen a rendes érték azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében nem adható piacgazdasági elbánás, a következő vállalatok telephelyén ellenőrzést végeztek a rendes érték megállapítására Törökországból mint analóg országból származó adatok alapján:
f)
Törökországi gyártók
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Vizsgálati időszak
(18)
A dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(19)
Az érintett termék a 8701-8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült, a Kínai Népköztársaságból származó kerekei (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), (a továbbiakban: érintett termék), amelyek jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód alá tartoznak.
(20)
Az érintett terméket az Unióban két értékesítési csatornán keresztül értékesítik: egyrészt az eredeti, másrészt pedig az úgynevezett utángyártott szegmens számára. Az eredeti szegmensben a személygépjármű-gyártók pályáztatási eljárásokat szerveznek az alumíniumkerekek tekintetében (kb. két évvel az új személygépjármű-modellek bevezetését megelőzően), és részt vesznek azon új kerekek fejlesztési eljárásában, amelyek majd a saját márkanevüket viselik. Az uniós gyártók és a kínai exportőrök ugyanazokban a pályázatokban vesznek részt. Az utángyártott ágazatban az alumíniumkerék-gyártók által tervezett, fejlesztett és az ezek márkajelzésével ellátott alumíniumkerekeket a későbbiekben nagykereskedők, kiskereskedők, beállítással foglalkozó vállalatok, javítóműhelyek stb. számára értékesítik.
(21)
Egy exportőr azt állította, hogy az eredeti szegmens számára gyártott alumíniumkerekeket ki kellene zárni az eljárás hatálya alól, mivel ezek csak új gépjárműre szerelhetők fel, míg az utángyártott szegmens számára gyártott alumíniumkerekek rendeltetése az eredeti kerekek pótlása egy-egy gépjárműmodell teljes élettartamára. Az érv ellentmondást tartalmaz, mivel azt állítja, hogy az „utángyártott alumíniumkerekek” elvileg ugyanolyan módon szerelhetők be és ugyanolyan teljesítményt nyújtanak, mint az „eredeti alumíniumkerekek”. Tulajdonképp „utángyártott alumíniumkerekek” különféle gyártási eljárások útján állíthatók elő (3), különféle átmérővel, tömeggel, különféle utómunkákkal stb. Az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek közötti különbség kizárólag az eltérő értékesítési csatornákkal függ össze, melyek eredményeként a gépjárműipar részt vesz a kerék fejlesztési és tervezési folyamataiban. Azt is állították továbbá, hogy az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek árszabása eltér, az előző ugyanis a változó Londoni Fémtőzsde (London Metal Exchange, LME) ártól függ. A személygépjármű-gyártók valóban úgynevezett nulla bázisú árképletet alkalmaznak. Ez három elemből tevődik össze: (1) alumíniumár (változó, az LME-től függően), (2) hozzáadott értéket képviselő átalakítási költségek és (3) rögzített minőségi felár. Ez az árképzési módszer a személygépjármű-ipar szükségleteihez igazodik, azonban az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek költségtényezői megegyeznek.
(22)
Ebből következően bár az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek esetében eltérő az értékesítési csatorna, ugyanolyan fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és egymással felcserélhetők. Ezért egyetlen, homogén terméknek tekinthetők. Emellett mindkét értékesítési csatornán jelentős mennyiségben értékesítenek és importálnak Kínából származó alumíniumkerekeket. E megállapítások tükrében ideiglenesen arra lehet következtetni, hogy nem ajánlatos az „eredeti alumíniumkereket” kizárni a vizsgálat hatálya alól.
(23)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a go-kart kerekeket ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, a go-kartok ugyanis nem tartoznak a 8701-8705 KN-kód hatálya alá. Az érdekelt fél azonban nem tudta egyértelműen igazolni, hogy a go-kartok nem tartozhatnak az említett KN-kód hatálya alá, állítását ezért ideiglenesen elutasították.
(24)
Ugyanez a fél állította, hogy a terepjárók kerekeit szintén ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, ugyanis ezek a kerekek alapvetően eltérnek a más gépjárművek számára gyártott kerekektől. Egyes terepjárók azonban a 8701-8705 KN-kód hatálya alá tartoznak, ezért kerekeik a vizsgálat hatálya alá esnek. Ebből adódóan ezt az állítást ideiglenesen elutasították.
2. A hasonló termék
(25)
Az érintett termék és a Kína, illetve az ideiglenesen analóg országnak tekintett Törökország belföldi piacán értékesített alumíniumkerék, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített alumíniumkerék esetében megállapítható, hogy fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.
C. A DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik;
-
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
-
a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(27)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványra.
(28)
A Bizottság valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében megvizsgálta a szükségesnek ítélt információkat, és a kérdéses vállalatcsoportok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelemben benyújtott információkat.
(29)
A vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a négy kínai vállalatcsoport egyikének sem adható piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a következő okok miatt.
(30)
Egyetlen, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az 1. kritériumot, mivel a fő nyersanyag (alumínium) tekintetében hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor.
(31)
Valóban valamennyi, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében megállapítható, hogy az alumíniumkerék-gyártáshoz használt alumíniumot nagyrészt a kínai belföldi piacon szerzik be, hosszú távú szerződések alapján. Az árakat a nyersalumínium kínai azonnali piacokon történő jegyzése plusz egy transzformációs díj (egy vállalat esetében pedig emellett a Sanghaji Határidős Tőzsde (Shanghai Futures Exchange, SHFE)) alapján szabják meg. E tekintetben fontos rámutatni, hogy az azonnali piacokon történő jegyzés párhuzamos az SHFE-n történő jegyzéssel.
(32)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a kínai állam alapvető szereppel bír a nyersalumínium árának megállapításában, és különféle eszközökkel folyamatosan beavatkozik a piac működésébe.
(33)
Először is az exportra szánt nyersalumíniumra 17 % héa vonatkozik (míg a késztermékexportra vonatkozó héa-t visszatérítik) + 15 % exportadó.
(34)
Másodszor az állam beavatkozik a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba. Ez a tőzsde Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok előtt nyitva álló, zártkörű tőzsde. Az állam a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként, az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján. Emellett az állam napi árplafonokat szab meg az SHFE szabályai útján, amelyeket az állami szabályozó, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.
(35)
Az állami beavatkozás további példája a kínai kormány által a gazdasági válság hatásainak korlátozása céljából nemrég bevezetett ösztönzőcsomag. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén olyan rendszert vezetett be, amelynek célja alumínium kohókból történő vásárlása, működésük támogatásának céljából, mivel a globális pénzügyi válság visszafogta a keresletet. Az említett államilag támogatott vásárlások a belföldi piac készletének nagy részére kiterjedtek, és ezzel az árak 2009 első felében emelkedtek.
(36)
Ezt a nyersanyagokkal kapcsolatosan a vállalatok által hozott döntésekre vonatkozó állami beavatkozás mögöttes tényezőjének tekintették. A jelenlegi kínai rendszer, mely szerint magasak az exportvámok, és nincs héa-visszatérítés a nyersalumínium és más nyersanyagok exportja esetében, továbbá nincs exportadó és héa-visszatérítés a downstream termék exportja esetében és az állam beavatkozik az SHFE árainak megállapításába, tulajdonképpen olyan helyzetet eredményezett, hogy a kínai alumíniumárak továbbra is állami beavatkozás útján kerülnek megállapításra. Ennek eredményeként az LME árai korábban jelentősen eltértek a kínai piacon érvényes áraktól (4). Az LME árai 2005 közepe és 2008 vége között jelentősen meghaladták a kínai piacok árait, és ez is jelezte, hogy a kínai piacok és a világ többi részének piaca között érdemben nem volt arbitrázs.
(37)
Ilyen módon a kínai nyersalumínium-árak állam által előidézett többszörös torzulása kihat a kínai alumíniumkerék-gyártók döntéseire a nyersanyagbeszerzés során. Ráadásul ezen gyártók számára a torzulás előnyös, mivel szokásosan a kínai piacon, helyi szállítóktól vásárolnak, alapvetően kínai azonnali piacok árai (vagy SHFE-árak) alapján, azonban bizonyos mennyiségeket LME-árakon is vásárolhatnak, ha a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak.
(38)
Emellett a fenti általános helyzeten túlmenően három további vállalatcsoport nem tett eleget az 1. kritérium további előírásainak, mivel jelentős állami beavatkozás történt fontos üzleti döntések során. Az egyik ilyen vállalatcsoport, egy állami tulajdonban lévő vállalat a részesedéséhez képest aránytalan vétójoggal rendelkezik két vállalatában, egyes fontos döntéseket illetően. A másik vállalatcsoport legtöbb vállalatának az esetében néhány fontosabb döntésnél szintén jelentős az állami befolyás, akár mert a vállalatok 100 %-ig állami tulajdonban vannak, akár mert az állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően. Emellett pedig - bár a vállalatok az ellenkezőt állították - a vizsgálat megállapította, hogy a helyi Állami Munkaügyi Hivatal vétójoggal rendelkezik ezekben a vállalatokban a munkavállalók foglalkoztatását illetően. Végül egy harmadik vállalatcsoport esetében a vállalatcsoportot ellenőrző család kapcsolatban áll a kormányzó párttal, és a vállalatcsoporthoz tartozó egyik vállalat esetében jelentős állami befolyás érvényesül bizonyos fontos döntések esetében, mivel állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően.
(39)
Az egyik vállalatcsoport esetében egyértelműen megsértik az alapvető számviteli elveket valamennyi vállalatnál. Ez azt jelenti, hogy az IAS 1-et (Pénzügyi beszámoló bemutatása), az IAS 12-t (Nyereségadók) és az IAS 16-ot (Ingatlanok és műszaki berendezések) nem tartják tiszteletben. Úgy ítélik meg tehát, hogy a könyvelést nem a nemzetközi számviteli szabályokkal összhangban készítik és auditálják. Egy másik vállalatcsoportnál a bizottsági szolgálatok megállapították, hogy nem tartják be az IAS 1-et és az IAS 31-et.
(40)
Egy vállalatcsoport esetében egyértelműen torzulások mutathatók ki a földhasználati jogok és a befektetett eszközök beszerzése esetében több vállalatnál, és a vállalatcsoporthoz tartozó legtöbb vállalat esetében kedvezményes adórendszer, adó-visszatérítések és állami támogatás van érvényben, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek.
(41)
Egy másik, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoporthoz tartozó három vállalat esetében alkalmazandó kedvezményes adórendszer, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek.
(42)
Megállapítható egy további vállalatcsoport esetében, hogy két ide tartozó vállalat nem tesz eleget a 3. kritériumnak. Az első az esedékességet követően jelentős késedelemmel fizetett a földhasználati jogokért, és ezért nem állapítottak meg szankciót, bár a szerződésben egyértelműen rendelkeztek szankciókról. Ez közvetlen állami támogatást jelentett (végső soron ugyanis az állam a föld tulajdonosa) a vállalat induló szakaszában. A második vállalat esetében ugyanez egy állami tulajdonban lévő alumíniumkerék-gyártó eszközeinek nem piaci feltételek mellett történő megvásárlását követően derült ki, és jogosulatlan előnyt jelentett a vállalat életének induló szakaszában.
(43)
A vállalatcsoport állítása szerint az állami tulajdonban lévő gyártótól piaci feltételek mellett került sor az eszközök megvásárlására. Azonban az érintett fél nem tudta igazolni, hogy a művelet egészében véve úgy tekinthető, hogy mentes a korábbi, nem piacgazdasági versenyből átörökölt torzulásoktól.
(44)
Végül egy további vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok jelentős adómentességeket és pénzügyi támogatást élveztek, amelyek nagy mértékben hatottak e vállalatok pénzügyi helyzetére; ez pl. a forgalomban is lemérhető.
(45)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai exportáló csoporttal, a kínai hatóságokkal, a kínai Kereskedelmi Kamarával és a panaszossal. Ezek emellett lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és indokolt esetben meghallgatást kérjenek.
(46)
Egy vállalatcsoport kifogásolta a tényt, hogy a Bizottság nem határozott a piacgazdasági elbánásról az alaprendelet szerinti három hónapos határidőn belül, és azt állította, hogy az exportőrök minden szükséges lépést megtettek e határidőt megelőzően, hogy a Bizottság megismerhesse, milyen hatással lehet az említett státuszra vonatkozó határozat a dömpingkülönbözet kiszámítására. Vagyis azt állította, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan a három hónapos határidőn belül kellett volna dönteni, amennyiben a dömpingellenes kérdőívekre a válaszok az említett határidőn belül beérkeztek. Ellenkező esetben fennáll a kockázata annak, hogy a dömpingellenes kérdőívre adott információk hatással lehetnek a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozatra.
(47)
Azonban ebben az esetben hangsúlyozni kell, hogy a 3 hónapos határidőn belül azért nem lehetett dönteni a piacgazdasági elbánásról, mert a piacgazdasági elbánásra vonatkozó információk nagy részét ellenőrző látogatások során gyűjtötték össze, amelyek a három hónapos határidőt követően zárultak le. Mindenesetre a fenti indokolás szerint az, hogy a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében elutasították a piacgazdasági elbánás alkalmazását, kizárólag az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan megállapított öt fontos kritérium értékelésére alapult.
(48)
Az 1. kritérium tekintetében azt állították, hogy valójában nincs arbitrázs a kínai piacok és az LME között, mivel a vizsgálati időszakban Kínába és onnan sor került kisebb volumenű alumíniumexportra. Ez az érv nem fogadható el, figyelemmel a kínai piacok és az LME árszintje közötti eltérésre.
(49)
A 2. kritérium tekintetében számos probléma merül fel a Bizottság által két vállalat könyvelésében az IAS-előírásokkal való összeegyeztethetőség hiánya miatt. Azonban az előterjesztett érvek alapján nem állapítható meg, hogy ez a két vállalat egyértelmű számviteli nyilvántartással rendelkezne, amelyet nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek.
(50)
A 3. kritérium tekintetében több érv is elhangzott. Először is azt állították, hogy a pénzügyi támogatás, a földhasználati jogok és más előnyök - pl. az adómentesség - hatása nem okozott jelentős torzulást e vállalatok pénzügyi helyzetében. Ez az érv nem fogadható el, hiszen az említett rendszerek hatása a forgalom tekintetében jelentős.
(51)
Emellett arra is rámutattak, hogy számos támogatási rendszer és adóelőny nem vállalatspecifikus, és ezért nem állítható, hogy a nem piacgazdasági rendszer öröksége. E tekintetben hangsúlyozandó továbbá, hogy a piacgazdasági elbánás elemzése arra vonatkozik, hogy fennáll-e az állami befolyás, tekintet nélkül arra, hogy ez vállalatspecifikus-e. Mindenesetre csak a tényeket nézve az állítás nem helytálló. Tulajdonképpen a vállalatok által élvezett előny ebben az esetben vállalatspecifikusnak tekinthető, mivel bizonyos fajta vállalatokra irányul: külföldi vállalatokra, amelyek adott területen telepedtek le, és ad hoc tárgyalásokat folytattak a helyi hatóságokkal állami támogatás, belföldi eszközök megvásárlása, műszaki fejlesztés, vásárokon való részvétel, K+F beruházások stb. céljából.
(52)
Végül azt állították, hogy a 2005 óta hatályban lévő, külföldi vállalatokra alkalmazandó adómentesség és adócsökkentés nem a nem piacgazdasági rendszerből eredő torzulás. Ez az értelmezés nem fogadható el. A 3. kritérium valóban nem idő (1998-ig, amikor Kína alkalmazni kezdte a piacgazdasági szabályokat) vagy hatály szempontjából korlátozódik egyes intézkedésekre; olyan fellépések tartoznak ide, amelyek révén az állam részt vesz az üzleti környezet kialakításában, mégpedig nem a piacgazdaságra jellemző intézkedések meghozatala útján, pl. megkülönböztető adómértékek bevezetésével.
(53)
A fentiek alapján egyetlen, piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalat sem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak való megfelelést. Ezért a Bizottság megállapította, hogy piacgazdasági elbánás egyetlen vállalat számára sem adható. A tanácsadó bizottsággal konzultációt folytatott, és az nem kifogásolta ezt a megállapítást.
2. Egyéni elbánás
(54)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, az átváltásra piaci alapon kerül sor, és az állami befolyás nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő vámmértékek vonatkoznak.
(55)
Valamennyi olyan exportáló csoport, amely piacgazdasági elbánást kért, emellett egyéni elbánást is kért, ha nem kapnák meg a piacgazdasági elbánást. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a négy, a mintavételre kiválasztott kínai vállalatcsoport megfelel az egyéni elbánás valamennyi kritériumának. Két, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében elutasították az egyéni elbánást. Valóban a CITIC Dicastal and Baoding esetében az állami befolyás lehetővé teszi az intézkedések kijátszását, ha az egyes exportőrökre eltérő vámmérték alkalmazandó, különösen azt figyelembe véve, hogy ez a két vállalatcsoportok két közös vállalkozással is rendelkezik, amelyek az érintett terméket gyártják.
(56)
A négy, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló csoport közül egyedi vizsgálat a következő vállalatcsoportok esetében adható:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Rendes érték
3.1. Az analóg ország kiválasztása
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg.
(58)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Törökországot kívánja megfelelő analóg országként alkalmazni a rendes érték megállapítása céljából, és felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket erre vonatkozóan.
(59)
Csak egy exportőr kifogásolta a választást, és Malájziát javasolta alternatív országként, azonban később megállapította, hogy a malájziai vállalatok nem kívánnak együttműködni a Bizottsággal.
(60)
A Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország ésszerű választás-e analóg országként. Megállapítást nyert, hogy Törökország, ahol öt nemzeti gyártó van jelen, és jelentős a harmadik országokból származó import, jelentős versennyel jellemezhető piac. Emellett nem volt komolyabb eltérés a törökországi és a kínai gyártók gyártási eljárásai között. A fentiekre tekintettel a vizsgálat alapján indokoltan nem állapítható meg, hogy Törökország nem megfelelő a rendes érték megállapítása szempontjából. Emellett a török gyártók a Kínából exportált termékekkel összehasonlítható terméktípusokat értékesítenek.
(61)
Két törökországi gyártó válaszolt a valamennyi törökországi alumíniumkerék-gyártó számára elküldött kérdőívre.
(62)
Az együttműködő török gyártók válaszaiban foglalt adatokat a helyszínen ellenőrizték, és megállapították, hogy ezek megbízható információk, amelyek alapján a rendes érték megállapítható.
(63)
Ideiglenesen tehát arra lehet következtetni, hogy Törökország megfelelő és ésszerű analóg ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.
3.1. A rendes érték meghatározása
(64)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg:
(65)
Az érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a török belföldi piacon.
(66)
Elemezték, hogy tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.
(67)
Amennyiben a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár volt. Ezt az árat a vizsgálati időszak során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet nélkül.
(68)
Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár, amelyet kizárólag az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítanak.
(69)
Egy olyan terméktípusnál, ahol nem volt nyereséges értékesítés, a rendes érték alapja a belföldi piacon értékesített terméktípus gyártási költsége volt az értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel („SG&A költségek”), továbbá a belföldi piacon szerzett ésszerű haszonkulccsal együtt.
(70)
Végül néhány terméktípus esetében a rendes értéket az összehasonlítható terméktípusok rendes értéke alapján számították, a fizikai különbségekre tekintettel tett kiigazításokkal.
3.2. Exportárak
(71)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(72)
Azon esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolt importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolatban álló importőr vagy kereskedő független közösségi vevőknek felszámított viszonteladói árában határozták meg az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban. Elvégezték az import és a viszonteladás között felmerült összes költségkorrekciót, ideértve az értékesítési, az általános és igazgatási kiadásokat, és a haszonkulcsot. Ami a haszonkulcsot illeti, független importőr/kereskedő által realizált hasznot vettek figyelembe, mivel a kapcsolatban álló importőr/kereskedő haszonkulcsát nem ítélték megbízhatónak az exportáló gyártók és a kapcsolatban álló importőr/kereskedő közötti kapcsolat miatt.
3.3. Összehasonlítás
(73)
A rendes értéket és az exportárakat EXW-alapon állapították meg. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárrral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembe vételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban.
(74)
A Kínából exportált kerekek, illetve a török piacon a török együttműködő gyártók által értékesített kerekek árainak összehasonlítására az eredeti, illetve az utángyártott szegmensben történő értékesítés elkülönítésével került sor.
(75)
A fentieken túl megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel, a közvetett adózás és a banki díjak tekintetében minden olyan esetben, ahol ezt ésszerűnek, pontosnak és bizonyítékkal kellően alátámasztottnak ítélték meg.
4. Dömpingkülönbözetek
4.1. Az egyedi elbánásban részesülő, a mintavételre kiválasztott együttműködő exportáló gyártók esetében
(76)
A két egyedi elbánásban részesülő, a mintavételre kiválasztott vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy a teljes mértékben együttműködő török gyártók tekintetében megállapított súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint.
(77)
Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Valamennyi további együttműködő exportáló gyártó esetében
(78)
A dömpingkülönbözetet a piacgazdasági elbánásban vagy egyedi elbánásban nem részesülő, mintavételre kiválasztott vállalatok, továbbá a mintába nem kiválasztott együttműködő vállalatok esetében a mintavételre kiválasztott összes vállalat eredményeinek súlyozott átlagaként számították ki. A két, sem piacgazdasági elbánásban, sem egyedi elbánásban nem részesülő vállalat esetében a számítást a (76) preambulumbekezdésben leírtak szerint végezték el. Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 48,7 %.
4.3. Valamennyi további exportáló gyártó esetében
(79)
Mivel kínai részről erős volt az együttműködés, a valamennyi további kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet egy együttműködő exportáló gyártó ügyletei alapján megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet felhasználásával számították ki. Ezért az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett maradék dömpingkülönbözet 69,3 %.
D. AZ OKOZOTT KÁR
1. Az uniós gyártás
(80)
Alumíniumkerekeket különféle uniós országokban kb. 30 vállalat gyárt. A panaszt támogató és a vizsgálat során együttműködő vállalatok a vizsgálati időszakban a teljes uniós gyártásnak több mint 85 %-át képviselték.
(81)
A teljes uniós gyártást és a vizsgálat támogatását valamennyi rendelkezésre álló információ alapján állapították meg, ideértve a panaszban foglalt információkat, az uniós gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítása előtt és után összegyűjtött adatokat, a mintavételre kiválasztott gyártóktól és további együttműködő gyártóktól szerzett információkat. Az említett információk révén megállapítható volt a vizsgálatban nem együttműködő gyártók gyártásának megléte és mértéke.
(82)
Egy mintavételre kiválasztott gyártóról megállapították, hogy az érintett terméket az uniós piacra Kínából importálja és viszontértékesíti. Azonban összehasonlítva teljes értékesítésével az import mértéke elenyésző, és nem érinti uniós gyártóvá való minősítését.
2. Az uniós fogyasztás
(83)
A figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult.
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Egységek (000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Az uniós fogyasztás (5) megállapítására olyan módon került sor, hogy az Eurostat adatai alapján megállapított importot hozzáadták az uniós gyártók uniós értékesítéséhez. Az alumíniumkerekek behozatalára két ex KN-kód vonatkozik, amelyek alá további termékek is tartoznak. Az alumíniumkerekek egyes KN-kódok alá tartozó részeinek a vizsgálata céljából a 8708 70 10 és 8708 70 50 KN-kód alatt importált részüket országonként, a panaszban javasolt módszertan alapján állapították meg. Mivel az importot tömegben adták meg, az egységekké történő átváltás során szintén a panaszban javasolt módszertant alkalmazták (átlagos egységenkénti tömeget alkalmazva). Ezeket az adatokat egyeztették a mintavételre kiválasztott kínai exportőrök adataival és ez utóbbiak alapján megerősítették. Az uniós szállítások kiszámítására a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és további gyártók adatainak figyelembe vételével került sor (az eljárás megindításának szakaszát megelőzően összegyűjtött adatok, a panaszból megállapított adatok, a mintavételre kiválasztott gyártók adatai alapján tett egyes becslések).
(85)
Összességében 15,5%-kal csökkent a fogyasztás a figyelembe vett időszak folyamán, ezt azonban egyenetlen időszak előzte meg, és 2008 és a vizsgálati időszak között jelentős, 15,1 %-os csökkenésre került sor. A 2006-ban 58,6 millió egység száma 2007-ben 62,4 millióra növekedett, majd 2008-ban 58,3 millióra csökkent, a vizsgálati időszak folyamán pedig 49.5 millióra.
3. A Kínából származó behozatal
3.1. Az érintett termék importjának volumene és piaci részesedése
(86)
A kínai import alakulása a volumen és a piaci részesedés tekintetében a következő volt:
Importvolumen 000 egységben
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Kína
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Piaci részesedés (%)
6,3
8,2
10
12,4
Forrás: Eurostat és az uniós gyártók uniós értékesítéseire vonatkozó adatok.
(87)
A kínai import volumene a 2006. évi 3,7 millió egységről 2007-ben 5,1 millió egységre csökkent, 2008-ban 5,8 millió egységre, a vizsgálati időszakban pedig 6,1 millió egységre. Vagyis 2006 és a vizsgálati időszak között több mint 66 %-kal növekedett.
(88)
A kínai import piaci részesedése megkétszereződött. A 2006. évi 6,3 %-ról 2007-ben 8,2 %-ra növekedett, 2008-ban 10 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 12,4 %-ra. Összességében a kínai import a figyelembe vett időszak folyamán 6,1 százalékpontos piaci részesedést szerzett.
3.2. Importárak
(89)
Az alábbi táblázat összehasonlítja az átlagos kínai importárakat (Eurostat-adatok, mivel az exportőröknek szánt kérdőívek csak a vizsgálati időszakra vonatkoznak, a megelőző évekre nem) a mintavételre kiválasztott uniós gyártók átlagos eladási áraival.
Euro/egység
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Kína
34,7
33,5
31,4
31,9
A mintavételre kiválasztott uniós gyártók
49,7
49,7
48
46,5
Különbség
15
16,2
16,6
14,6
(90)
A Kínából származó import átlagos ára 2006 és 2008 között folyamatosan esett, 9,5 %-kal, majd a vizsgálati időszakban enyhén - 0.5 %-kal - emelkedett. A figyelembe vett időszak folyamán az árak 8 %-kal estek.
(91)
Az ár-összehasonlítás alapján megállapíthatjuk, hogy a kínai importárak összességében folyamatosan és jelentős mértékben a mintavételre kiválasztott gyártók árai alatt maradtak a figyelembe vett időszak folyamán, és ezzel arra kényszerítették az utóbbit, hogy jelentősen csökkentsék saját áraikat.
3.3. Áralákínálás
3.3.1. Általános észrevételek
(92)
Erre az esetre az jellemző, hogy két szegmens szerinti értékesítési csatornára osztható, vagyis az eredeti és az utángyártott szegmensre. Emellett az uniós gyártók értékesítései többnyire az eredeti szegmensre összpontosítanak, míg a kínai import főképpen az utángyártott szegmensre irányul (kb. a kínai behozatal 70 %-a). Ilyen módon aszimmetria mutatkozik egyrészről az uniós ágazattól származó értékesítés szegmens szerinti megoszlása és másfelől a kínai import szegmens szerinti megoszlása között.
3.3.2. Alákínálás
(93)
Az uniós piacon érvényes eladási árak összehasonlítására a mintavételre kiválasztott uniós ágazat árai, illetve az érintett ország importárai között került sor. A mintavételre kiválasztott uniós ágazat vonatkozó eladási árai a független fogyasztók felé érvényesített árak voltak, azt szükség szerint kiigazítva az EXW szintjére, vagyis kizárva abból az uniós szállítási költségeket, és levonva az engedményeket és a visszatérítéseket.
(94)
Ezeket az árakat összevetették a kínai exportáló gyártók által alkalmazott árakkal, beszámítva a nettó engedményeket, és szükség szerint kiigazították CIF uniós határparitáson, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket.
(95)
Az összehasonlításból az derült ki, hogy a vizsgálati időszak folyamán az importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az utóbbi arányában kifejezve 22 és 37 %-kal, az együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatok alapján. Az alákínálás e mértéke alapján és az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen ártendenciáját figyelembe véve egyértelmű, hogy jelentős árcsökkenésre került sor.
(96)
Egyes felek állítása szerint az alákínálás mértékét csak az ár „hozzáadott értéket” képviselő eleme alapján kellene kiszámítani (az alumínium költsége nélkül). Valóban, e módszertan alkalmazásával még magasabb lenne az alákínálás mértéke. Azonban viszont mivel a teljes ár alapján számított alákínálás mértéke már így is elég jelentős, ezt a módszert a továbbiakban nem finomították.
(97)
Az alákínálás magas szintje és az uniós gazdasági ágazat árcsökkenése (lásd a (89) és a következő preambulumbekezdéseket) együttesen igazolja, hogy ebben az esetben a dömping erőteljes hatással volt.
(98)
Annak érdekében, hogy a két szegmens közötti különbségeket illető kérdéseket megelőzzük, külön elemzést végeztünk a fent leírt módszertan alapján mindkét szegmensben. Az alákínálás mindkét szegmensben jelentős marad (13 és 30 % között az eredeti értékesítéseknél és 56 és 63 % között az utángyártott értékesítéseknél).
4. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal
(99)
Az alábbi táblázat a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.
Importvolumen 000 egységben
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Törökország
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Piaci részesedés (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvégia
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Piaci részesedés (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Dél-Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Piaci részesedés (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
További országok
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Piaci részesedés (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
A fentiek alapján Törökország Kínát követően a második legnagyobb importőr, jelentős, azonban viszonylag stabil piaci részesedéssel. A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó import piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról 8,4 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Az említett importok árainak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását a (136) és az azt követő preambulumbekezdések ismertetik.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.1. Általános észrevételek
(101)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2006 és a vizsgálati időszak között érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(102)
A fentiek alapján mintavételre vonatkozó rendelkezéseket kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következő két szinten elemezték a kármutatókat.
-
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáshasznosítás, értékesítési volumenek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, illetve a dömpingkülönbözetek nagysága) a teljes uniós gyártás szintjén értékelték. Ezek alapvetően a hat mintavételre kiválasztott vállalat által benyújtott kérdőívekből és a kiegészítő minikérdőívekből állapíthatók meg. Ezek a kérdőívek olyan vállalatokkal kapcsolatosak, amelyek a teljes uniós gyártás több mint 80 %-át képviselik. A teljes uniós gyártás vizsgálata érdekében bizonyos extrapolációkra került sor a fennmaradó gyártás tekintetében a különféle forrásokból rendelkezésre álló adatok mellett, ideértve különösen a panasz szerinti adatokat, illetve az eljárás megindítása előtti szakaszban összegyűjtött adatokat. Lehetőség szerint valamennyi ilyen tényezőt egyeztettek a releváns statisztikákban rendelkezésre álló átfogó információkkal.
-
A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, gyártási költségek) elemzésére egyes vállalatok tekintetében, vagyis a mintavételre kiválasztott uniós gyártók szintjén került sor.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáshasznosítás
(103)
Az alábbi táblázat a gyártás, a gyártási kapacitás és a kapacitás hasznosításának alakulását ismerteti a teljes uniós termelés alapján:
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Gyártás (egységek)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indexek 2006 = 100
100
100
91
76
Gyártási kapacitás (egységek)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indexek 2006 = 100
100
99
100
96
Kapacitáshasznosítás (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indexek 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
A fenti táblázat szerint a gyártás viszonylag stabil maradt, körülbelül 49,5 millió egységgel 2006-ban és 2007-ben, majd 2008-ban 45,2 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 37,6 millió egységre, ami 24 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáshasznosítás aránya az említett időszakban 19,4 százalékponttal esett.
(105)
A kapacitáshasznosítás csökkenésének fő oka a kapacitás egyidejű csökkenését is tekintetbe véve kizárólag a gyártás jelentős visszaesésében keresendő.
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(106)
Az alábbi adatok az összes uniós gyártó értékesítési volumenét, piaci részesedését és átlagos értékesítési egységárait mutatják.
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
A teljes uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 000 egységben
45 447
46 684
42 895
35 794
Indexek 2006 = 100
100
103
94
79
Piaci részesedés (%)
78
75
74
72
Indexek 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Az uniós értékesítés a 2006. évi 45,4 millió egységről 2007-ben 46,6 millió egységre növekedett, majd 2008-ban 42,8 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 35.7 millió egységre. Az EU értékesítése összesen 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak folyamán.
(108)
Valamennyi uniós gyártó folyamatosan veszített piaci részesedéséből, a 2006. évi 78 %-ról 2007-ben 75 %-ra, 2008-ban 74 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 72 %-ra. Ez a figyelembe vett időszak folyamán összesen 6 százalékpontos csökkenés. A kínai import ugyanakkor kb. 6 százalékpontos piaci részesedéshez jutott..
5.2.3. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Munkavállalók száma
14 204
14 818
14 309
12 981
Indexek 2006 = 100
100
104
101
91
Termelékenység (egység/munkavállaló)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indexek 2006 = 100
100
95
90
83
Éves bérszint (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indexek 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
A foglalkoztatás a 2006. végi 14 204 főről 2007 végére 14 818 főre nőtt, 2008 végére 14 309-re csökkent, majd a vizsgálati időszak végéig tovább esett, ekkor már csak 12 981 fő. Ez 2008 és a vizsgálati időszak között 1 328 munkahely elvesztését jelentette, vagyis hat hónap alatt a munkaerő több mint egytizedétől váltak meg.
(110)
A termelékenység ezzel párhuzamosan a 2006. évi munkavállalónkénti 3 500 egységről 2007-ben 3 341-re nőtt, 2008-ban munkavállalónként 3 164 volt, a vizsgálati időszakban pedig 2 903. A termelékenység csökkenése, különösen 2008 és a vizsgálati időszak között, azzal a ténnyel magyarázható, hogy a munkaerő nagyságrendi átalakítása nem ugyanazt a ritmust követte, mint a termelés hirtelen csökkenése. Ennek okai az ágazat korlátozott lehetőségeiben rejlenek, ami a munkaerő átállását, vagy a berendezések időszakos leállítását illeti, valamint abban, hogy elbocsátások esetén igen nagy kártérítéseket kellene fizetni a szektorban. A vizsgálat megmutatta, hogy a foglalkoztatottak száma különösen 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent. A bérköltség is csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban tett beruházások várhatóan közép- és hosszú távon tovább növelik annak hatékonyságát és termelékenységét.
5.2.4. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke
(111)
A dömpingkülönbözeteket fentebb, a dömpingről szóló részben ismertettük. Valamennyi különbözet jóval meghaladja a de minimis szintet. Emellett figyelembe véve a dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.2.5. A szerződések helyzete
(112)
A (20) és az azt követő preambulumbekezdésekben foglaltak szerint az Unióban gyártott alumíniumkerekeket egy-egy új személygépjármű-modell bevezetését átlagosan két évvel megelőzően szervezett pályázatok keretében értékesítik. A Bizottság ezért megvizsgálta a figyelembe vett időszakban megkötött szerződéseket is (amelyeket a vizsgálati időszak után hajtanak végre), hogy megállapítsa, levonhatók-e következtetések az uniós gazdasági ágazat részéről a vizsgálati időszakot követően a szállítások várható alakulásáról. Az összegyűjtött adatok alapján azonban ebben a szakaszban megalapozott következtetések nem vonhatók le, ezért további vizsgálat szükséges.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
5.3.1. Általános észrevételek
(113)
A 6 mintavételre kiválasztott gyártó közül 3 nagy vállalatcsoport, ahol több tagállamon belül is vannak gyártólétesítmények, a három másik viszont egyszerűbb struktúrával rendelkezik, és egy vagy két tagállamban összpontosul. A vizsgálati időszak során a mintavételre kiválasztott gyártók három üzemét bezárták, az elsőt 2006-ban, a másodikat 2008-ban, nem sokkal a vizsgálati időszak előtt, az utolsót pedig a vizsgálati időszak vége felé.
5.3.2. Készletek
(114)
Az alábbi adatok a mintavételre kiválasztott uniós gyártók készletvolumenét mutatják az egyes időszakok végén:
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Készlet (1 000 egységben)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
A készletek a termelés 12%-át sem érték el. Emlékeztetni kell arra, hogy ez a mutató nem igazán releváns, mivel az Unió gyártása legnagyobb részben rendelésre történik; a készletek nagysága egy bizonyos pillanatban a már eladott, de még le nem szállított termékekből ered.
5.3.3. Értékesítési árak
(116)
A mintában szereplő uniós gyártók értékesítési egységárai 2006 és 2007 folyamán stabilan kb. 49 EUR körül voltak egységenként, azonban 2008-ban egységenként 48 euróra, a vizsgálati időszakban pedig 46,5 EUR-ra csökkentek. Ez a figyelembe vett időszak folyamán több mint 6 %-os csökkenésnek felel meg, és igen jelentős csökkenést mutat a vizsgálati időszakban (lásd a (86) preambulumbekezdés végén lévő táblázatot).
5.3.4. Nyereségesség, pénzáramlás, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és beruházások
(117)
A hasonló termék nyereségességét olyan módon állapították meg, hogy a hasonló termék mintában szereplő vállalatok általi értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában kifejezve állapították meg. Míg a 2006. és 2007. évi nyereségesség még mindig meghaladja a nullszaldót, a helyzet 2008 és a vizsgálati időszak folyamán drámaian megváltozott, mivel egyszerre érvényesültek a csökkenő értékesítési volumenek és csökkenő eladási árak, az ágazaton belül pedig rugalmatlan költségstruktúra alakult ki magas rögzített költségekkel.
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Nyereségesség (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
A mintavételre kiválasztott uniós gazdasági ágazat esetében az érintett termék terén a mintavételre kiválasztott uniós gyártók által tett beruházások tendenciáját az alábbi táblázat ismerteti.
EUR
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Beruházások (000 euróban)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indexek 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
A táblázat alapján az uniós gazdasági ágazat növelte az érintett termék terén tett beruházásait, még csökkenő nyereségesség esetén is. A beruházások elsősorban gépekre vonatkoztak, a hatékonyság növekedése érdekében. E növekvő beruházások arra mutatnak, hogy az iparág továbbra is képes tőkebevonásra.
(120)
Azonban az említett erőfeszítések ellenére az érintett termék esetében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak folyamán összeomlott, és a vizsgálati időszakban - 40 %-ra esett vissza. Ez megerősíti az ágazat nyereségességének erózióját, illetve azt, hogy nem képes a beruházásból hasznot termelni.
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Beruházások megtérülése
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indexek 2006 = 100
100
24
-27
-80
Pénzáramlás (a forgalom százalékában)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indexek 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
A mintavételre kiválasztott gyártók emellett 8,1 százalékpontos csökkenéssel kellett, hogy számoljanak a működő pénzáramlás terén is a figyelembe vett időszak folyamán, ami nagymértékben tükrözi a nyereségesség csökkenését. Az említett mutató összeomlásának okát nem a beruházások növekedésében találjuk meg, hanem az áll mögötte, hogy a működési tevékenységek kevesebb pénzbevételt hoznak. Tulajdonképpen mivel az ágazat strukturálisan állandó tőkeinjekciót igényel a befektetett eszközök tekintetében, a pénzáramlás csökkenése arra világít rá, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre gyengül, és képtelen önmagát finanszírozni.
5.3.5. Gyártási költségek és nyersanyagköltség
(122)
Az alábbi táblázatban a mintavételre kiválasztott gyártók esetében az érintett termék tonnánkénti átlagos költségét ismertetjük.
Euróban
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Átlagos gyártási költség (egységenként)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Az átlagos költség a figyelembe vett időszak folyamán állandó maradt, átlagosan egységenként kb. 50 eurós szinten.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(124)
Ilyen alapon ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. Ezt a következtetést támasztja alá, hogy számos vállalat vagy üzem kényszerült bezárni (5 az eredeti szegmensben), vagy pedig fizetésképtelenségi eljárást kellett indítania (21 az utángyártott és 4 az eredeti szegmensben) a figyelembe vett időszak folyamán.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(125)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka az érintett országokból származó dömpingelt behozatal volt-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgáltuk, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy kizárjuk annak lehetőségét, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsuk.
2. A Kínából származó behozatal hatása
2.1. Általános észrevételek
(126)
Időben egyértelműen egybeesik a dömpingelt behozatal növekedése, amely 2006 és a vizsgálati időszak között 6 százalékponttal növelte piaci részesedését, illetve az uniós gyártók által ugyanebben az időszakban párhuzamosan elszenvedett, 6 százalékpontos piacirészesedés-vesztés. A vizsgálat továbbá megállapította, hogy a dömpingelt behozatal negatívan érinti az árakat, ugyanis folyamatosan alákínált az uniós gyártók árainak.
(127)
Egy fél azt állította, hogy a kínai behozatal piaci részesedése túl kicsi ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon. Azonban egy árérzékeny piacon egy összesen 12 %-os piaci részesedés nem tekinthető kicsinek (különösen az eredeti szegmensen belül).
(128)
Emellett emlékeztetnek arra, hogy a kínai importvolumen kb. 65 %-kal nőtt, és a becsült piaci részesedés csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban. Emellett a (86) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából származó behozatal ára 8 %-kal csökkent (lásd a (89) és az azt követő preambulumbekezdéseket), és jelentős áralákínálásra került sor (lásd a (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Ebben az esetben valóban a behozatal hirtelen megnövekedése és a megállapított jelentős áralákínálás az ügy fő tényezője.
(129)
Az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömpingre úgy reagált, hogy 2007 óta csökkentette árait. A kínai behozatal által kifejtett árnyomás miatt azonban az uniós gazdasági ágazat nem volt képes piaci részesedését megtartani, még csökkentett áron sem. Az eredeti szegmensben a pályáztatási eljárásokban megállapították, hogy az alacsony árakat kínáló ajánlatok jelentős szereppel bírtak abban, hogy az uniós gazdasági ágazat árai is csökkenjenek. Azonban az uniós gazdasági ágazat árcsökkentése ellenére a kínai behozatal átlagos árai alacsonyabbak maradtak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentős mértékben esett a figyelembe vett időszak folyamán. Mivel a kínai árak a vizsgálati időszakban tovább csökkentek 2006-hoz képest, az uniós gazdasági ágazatnak ismét csökkentenie kellett árait, hogy megtarthassa üzleti tevékenységét. Nyereségessége nullszaldó alá csökkent, vagyis idővel nem lesz képes tevékenységét folytatni.
(130)
Egyértelmű tehát, hogy az egyre csökkenő árakon történő importvolumen jelentős növekedése és az uniós gazdasági ágazatot érő kár között határozott összefüggés mutatkozik. Ebben a szakaszban tehát arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn az alacsony árakon történő kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár között.
2.2. Az érintett termék szegmensek szerinti elkülönülése
(131)
Egyes érvek szerint az eredeti és az utángyártott termékek két külön értékesítési csatornát képviselnek, különösebb átjárás nélkül. Ilyen alapon különösen azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat kára, ahol az értékesítés jobbára az eredeti szegmensben történik (a mintavételre kiválasztott gyártók 85 %-a), nem lehet a kínai behozatal következménye, amely elsősorban az utángyártott szegmensre összpontosít, és korlátozta a jelenlétét az eredeti szegmensen belül.
(132)
Habár az értékesítési csatornák valóban elkülönülnek, a Bizottság megállapításai szerint lehet átjárás, még ha nem is közvetlen. Mindenesetre a helyzet legpontosabb felvázolásához a két szegmens külön került megvizsgálásra.
(133)
Az utángyártott szegmensen belül a kár egyértelműen az alacsony áron történő, nagy volumenű kínai behozatalnak tudható be, amely az említett szegmens 34 %-át képviseli. Az eredeti szegmensen belül, amely az uniós fogyasztás nagyobb részét teszi ki (35 millió egység kb. 50-ből) a kínai jelenlét volumen szempontjából jóval kisebb (legfeljebb 6 %). Azonban ahogy azt már kifejtettük, nem szabad megfeledkezni arról, hogy az eredeti értékesítések terén elszenvedett kárt az alacsony kínai árak okozták, és az valóban árfüggő. Vagyis egyes jelek arra utalnak, hogy a személygépjármű-felhasználók a kínai ajánlatokat veszik referenciaértéknek, és ezzel a pályáztatási eljárások során lenyomják az uniós alumíniumkerék-gyártók árait. Az uniós gyártók csak úgy maradhatnak a piacon, ha feladják, és csökkentik áraikat.
(134)
Emellett nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensen belül a csökkenő ártendencia kihat az eredeti árakra is. Az átlagos utángyártott és eredeti árak összehasonlításából valóban kiderül, hogy míg az utóbbi 2007-ig átlagosan meghaladta az előzőt, ez a helyzet 2008-ban és a vizsgálati időszakban megváltozott. Ez azt mutatja, hogy az eredeti szegmensre helyeződő árnyomás az utóbbi években jóval határozottabb volt.
(135)
Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy a kínai behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, úgy az utángyártott, mint az eredeti szegmensben. Ez mindenképpen további vizsgálatot tesz szükségessé.
3. További tényezők hatása
3.1. A Kínától eltérő harmadik országból származó behozatal hatása
3.1.1. A Törökországból származó behozatal hatása
(136)
A (99) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint Törökország Kína után a második legnagyobb importőr. A figyelembe vett időszakban a török behozatal az EU piacán kb. 7 %-os piaci részesedéssel bírt. Az alábbi táblázat összehasonlítja valamennyi harmadik ország árait az uniós gyártók áraival.
Euro/egység
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Törökország
40,8
42,6
52,4
40,7
A mintavételre kiválasztott uniós gyártók
49,7
49,7
48
46,5
Kína
34,7
33,5
31,4
31,9
Törökország és az uniós gyártók különbsége
8,9
7,1
4,4
5,8
Kína és az uniós gyártók különbsége
15
16,2
16,6
14,6
(137)
A figyelembe vett időszak folyamán a török árak folyamatosan alacsonyabbak voltak a mintavételre kiválasztott uniós gyártók árainál, 2008-at kivéve. A vizsgálati időszakban a török és az uniós gyártók árai közötti különbség 5,7 euro volt (az uniós árakhoz képest +/- 12,3 %), míg a megfelelő árkülönbség Kína esetében 14,5 euro (+/- 31 %). Ilyen alapon ésszerű ideiglenesen arra a megállapításra jutni, hogy a vizsgálati időszakban a törökországi behozatal alacsonyabb árai némileg kedvezőtlenül érintették az uniós ágazat helyzetét, azonban nem olyan jelentős mértékben, hogy megszüntessék a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti összefüggést.
3.1.2. A Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal hatása
(138)
Ami a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatalt illeti, ezek halmozott piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról a vizsgálati időszakban 8,3 %-ra csökkent (lásd a (99) preambulumbekezdést). A megfelelő árak közel maradtak az uniós gyártók áraihoz ugyanezen időszakon belül. Ilyen alapon úgy ítélik meg, hogy a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
3.2. A gazdasági válság hatása
(139)
Egyes felek állítása szerint a kínai behozatalt felvette az uniós fogyasztás 2007. évi növekedése, és a fogyasztásnak a 2008. évben bekövetkező csökkenése egybeesett a gazdasági visszaeséssel és a személygépjármű-ipar értékesítéseinek ezzel párhuzamos zsugorodásával. E szerint az érv szerint az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményének ezek a tényezők voltak a fő okai.
(140)
A gazdasági válság valóban kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazat helyzetét, a fogyasztás visszaesése és az árcsökkenési hatások miatt. 2008 és a vizsgálati időszak között a fogyasztás 14,5 %-kal esett.
(141)
Az alumíniumkerék-gyártók szimbiózisban működnek együtt a személygépjármű-ágazattal, amelyet a válság súlyosan érintett. Az alábbi táblázat a személygépjármű-gyártás alakulását ismerteti a figyelembe vett időszakban. Igaz, hogy a személygépjárműveken vagy alumínium- vagy acél-alumíniumkerekek találhatók, és az arányokat nehéz megállapítani. Azonban semmi jel nem utal arra, hogy ez az arány a figyelembe vett időszakban komolyabban változott volna. Ezért nem zárható ki, hogy a személygépjármű-gyártás volumenének visszaesése - márpedig ez valóban drámai volt 2008 vége és a vizsgálati időszak között) hatással lehetett az alumíniumkerék-gyártók értékesítési volumenére. Az alábbi táblázat szerint a gyártási volumen csökkenése valóban meghaladta a 15 %-ot 2008 és a vizsgálati időszak között.
Az EU-27-ben
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Gyártás Európában (000 egységben)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Azonban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóinak elemzéséből az derül ki, hogy a csökkenő tendencia már jóval a gazdasági válság előtt elkezdődött, és időben egybeesett a kínai behozatal piaci megjelenésének a kezdetével. A nyereségességi adatok pl. azt mutatják, hogy a csökkenő tendencia 2006 és 2007 között kezdődött (2,5 százalékpontos esés), 2007 és 2008 között folytatódott (további 2,2 százalékpontos esés), és 2008 és a vizsgálati időszak között szélsőséges, 6,9 %-os csökkenést ért el.
(143)
Emellett a kínai behozatal továbbra is növelte piaci jelenlétét a zsugorodó fogyasztás ellenére, és a vizsgálati időszakban 12,4 %-ra nőtt. Volumene és piaci részesedése egyenletesen növekedett, árai pedig folyamatosan alákínáltak az uniós ágazatnak. Azonban ésszerűen feltételezhető, hogy a válság egyformán kell, hogy érintsen minden piaci szereplőt. A fentiek szerint a kínai behozatal mégis növekedett az uniós áraknak jelentősen alákínáló árak mellett ebben az esetben. Ezért nem ésszerűtlen a következtetés, hogy a gazdasági válság nélkül a kínai behozatal volumene és piaci részesedése még jobban nőtt volna.
(144)
Ilyen alapon ésszerűen feltételezhető, hogy a gazdasági visszaesés, még ha hozzá is járult az uniós gazdasági ágazat kárához, önmagában nem olyan tényező, amely megszüntetné dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti okozati összefüggést. Épp ellenkezőleg: a kínai behozatal volumenének növekedése szokásos esetben csökkent volna a fogyasztás mérséklődésével együtt, más harmadik országok behozatalához és különösen az uniós ágazat értékesítéséhez hasonlóan (amely, emlékeztetünk rá, a kínai behozatal növekedésével összemérhetően csökkent).
3.3. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye változásának hatásai
(145)
Az uniós gyártók exporttevékenysége a figyelembe vett időszakban alacsony maradt (a mintavételre kiválasztott uniós gyártók teljes értékesítésének kevesebb mint 2 %-a). Ezért nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat gyenge helyzetére, és nem szüntetheti meg az okozati összefüggést.
3.4. Az uniós gyártók közötti verseny és az uniós piac koncentrációja
(146)
Az uniós piacon működő alumíniumkerék-gyártók száma (kb. harminc) azt sugallja, hogy az uniós piac igen versengő, habár emellett nagyfokú ágazati koncentráció is jellemzi, hiszen a 3 legnagyobb vállalat tartja kézben a teljes gyártás 60 %-át, két másik kb. 8 %-ot, 4 pedig kb. 4 %-ot. A gyártási volumenre vonatkozó, rendelkezésre álló adatok szerint a további gyártók kis- vagy középvállalatok.
(147)
Nem szabad megfeledkezni arról, hogy számos kisebb gyártó 2008 előtt, 2008-ban és a vizsgálati időszakban megszüntette gyártását. Ez arra utalhat, hogy az uniós gyártók közötti verseny - és a nyilvánvalóan folyamatban lévő koncentrálódás - hozzájárult uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Azonban a vizsgálati adatok szerint nem csupán a kis gyártók érintettek. A nagyobb és a kisebb gyártókat egyaránt sújtják az aktuális fejlemények. Ezért nem állíthatjuk, hogy az uniós gyártók közötti verseny jelentős mértékben hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
3.5. Fogyasztói preferenciák az acél- és az alumíniumkerekeket illetően
(148)
Egyes állítások szerint az alumíniumkerekek iránti csökkenő kereslet oka a fogyasztói preferenciák gazdasági válsággal összefüggő változásában keresendő, a fogyasztók ugyanis az olcsóbb acélkerekek iránt kezdtek érdeklődni. Az állítást azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá. Ebben a szakaszban, az érvet alátámasztó, dokumentált adatok hiányában ilyen összefüggés nem erősíthető meg.
3.6. Termékkínálat
(149)
Egyes felek állítása szerint a kínai behozatal növekedésének oka a Kínában gyártott, egyedi csúcstechnológiás kerekek (vagyis a kovácsolt vagy lézertechnológiás kerekek) iránti növekvő kereslet, amelyeket az EU-ban (számottevő mennyiségben) nem lehet gyártani. Ezért a Kínából származó behozatal nem okozhatott volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az említett behozatal csak igen kis töredéke a Kínából származó teljes behozatalnak. Az érvet tehát el kellett vetni.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(150)
Emlékeztetni kell arra, hogy ebben az esetben megállapítást nyert, hogy jelentős mértékben csökkent a gyártás és az értékesítés, sor került a piaci részesedés elveszítésére, illetve olyan árcsökkenés, amely az uniós gazdasági ágazatban veszteségeket eredményezett. A Kínából származó és az uniós gazdasági ágazat ágainak jelentősen alákínáló behozatal volumene, továbbá ennek piaci részesedése az említett időszakban megnőtt.
(151)
A Bizottság emellett elemzett minden más olyan tényezőt, amely hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. E tekintetben megállapítást nyert, hogy a gazdasági válság, a Törökországból származó behozatal és az uniós gyártók közötti verseny, amelynek eredményeként koncentrálódásra került sor, kihathatott a kár alakulására. Azonban ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy ezek hatása nem szünteti meg a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést, a fentiek szerint.
(152)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó valamennyi ismert tényező hatásának fenti elemzése alapján ezért ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(153)
Az ügyben jelentős mértékű volt az együttműködés és a támogatás az uniós ágazat részéről (több mint 70 %). Ez arra utal, hogy az intézkedések megállapítása egyértelműen az uniós gyártók érdekét szolgálja.
(154)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, az árainak alákínáló dömpingelt behozatal hatásai miatt, a (93) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint.
(155)
Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyösek lesznek azok az intézkedések, amelyek vélhetőleg megakadályozzák a dömpingelt, alacsony áron történő behozatal további szakaszát.
(156)
Az intézkedések elmaradása esetén várható, hogy az alacsony árú, dömpingelt alumíniumkerekek behozatala, különösen az utángyártott szegmensben folytatódik, sőt emelkedhet. Továbbá nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensre gyakorolt növekvő árnyomás és az egyre erősebb jelenlét a szegmensen belül legalábbis közvetve érintené az eredeti szegmens helyzetét. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az érintett országban egyes gyártók az utángyártott szegmensen belül a közép- és a felső kategória felé mozdulnak el, majd az eredeti szegmensbe - igen alacsony árakkal. Ez a fejlemény várhatóan folytatódik, és nagy valószínűséggel veszélyeztetheti az uniós gyártóknak az eredeti szegmensben tevékenykedő nagy vállalatcsoportját. Mivel az említett gyártók pénzügyi helyzete és nyereségessége nem eléggé szilárd ahhoz, hogy ellenálljon az árainak alákínáló dömpingelt behozatal miatti további árnyomásnak, ez nagy valószínűséggel számos, vagy akár valamennyi uniós gyártó fokozatos megszűnéséhez vezetne.
2. Az importőrök érdeke
(157)
A mintavétel során (lásd a fenti (13) preambulumbekezdést) 5 kapcsolatban nem álló importőrt és 2 importáló felhasználót választottak ki importvolumenük alapján.
(158)
A kapcsolatban nem álló importőrök együttműködése általánosságban a Kínából származó behozatal teljes volumenének kevesebb, mint 10 %-át képviseli.
(159)
A vizsgálat alapján a legtöbb importőr személygépjármű-kiegészítőkre szakosodott kereskedő. Közöttük két kategória állapítható meg. Az egyik kategóriában olyan vállalatok találhatók, amelyek saját márkájú alumíniumkerekek importálnak és viszonteladnak, amelyek gyártását kiszervezték Kínába. Ezek azonban nem állnak kapcsolatban a kínai exportőrökkel. Az ilyen importőrök általában nem folytatnak jelentős hozzáadott értéket képviselő tevékenységeket az EU-n belül (ideértve a tervezést, a kutatást és a fejlesztést is), és saját értékesítési láncuk van, megfelelő foglalkoztatási szint mellett. A második kategóriába olyan importőrök/forgalmazók tartoznak, amelyek inkább a volumenre és kevésbé a márkára összpontosítanak. Az ilyen importőröknek általában alacsonyabbak a költségstruktúráik, és kevesebb hozzáadott értéket képviselő tevékenységük van az Unióban.
(160)
A kapcsolatban nem álló importőrök alacsony együttműködési szintje arra utal, hogy az intézkedések kivetése nem járt volna jelentős hatással tevékenységeikre. Sőt az együttműködő importőrök/forgalmazók esetében megállapítást nyert, hogy a kínai alumíniumkerekek viszonteladása a teljes forgalmuk 1-6 %-át teszi ki. A kiszervező vállalatok helyzete bonyolultabb, mivel a kínai alumíniumkerék-újraértékesítés akár szinte teljes üzleti tevékenységük is lehet. Az esetleges intézkedések mindenképp kihatnak tevékenységeikre, még ha ennek pontos mértékét ebben a szakaszban nehéz is megállapítani. Ezt a kérdést tovább kell vizsgálni.
3. A felhasználók érdeke
3.1. Általános észrevételek
(161)
Felhasználói kérdőíveket küldtek kb. 20 ismert felhasználó számára. A vizsgálat során 13 személygépjármű-gyártók működött együtt. Szintén együttműködött két szövetség az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek felhasználóinak és importőreinek képviseletében.
(162)
Az együttműködő felhasználók által végzett behozatal a Kínából származó teljes behozatal kb. 19 %-a az Eurostat adatai szerint. Az Eurostat adatai nem teszik lehetővé annak pontos meghatározását, hogy az importértékesítések az eredeti vagy az utángyártott szegmensben történtek. A fenti (133) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mindenesetre megkülönböztetés tehető az eredeti és az utángyártott szegmens között, ugyanis az eredeti szegmens a Kínából származó teljes behozatal kb. 20-30 %-a. Ilyen alapon okkal feltételezhető, hogy az eredeti szegmens együttműködése igen magas.
(163)
A személygépjármű-gyártók átlagosan csak korlátozott mértékben hagyatkoznak a kínai behozatalra. Egyenként vizsgálva az együttműködő személygépjármű-gyártók különféle üzleti modelleket alkalmaznak. Némelyikük egyáltalán nem importál Kínából, mások kevesebb mint 5 %-ot importálnak, némelyik pedig a szükségleteinek akár 30 %-át is.
(164)
Az intézkedéseket az importáló és a nem importáló felhasználók egyaránt ellenzik. Egyik fő érvük az, hogy a személygépjármű-gyártóknak érdeke, hogy különféle ellátás forrásaik legyenek, és számukra előnyös a kerékpiacon a verseny. Az intézkedések következtében túlzottan függnének néhány európai gyártótól. Ez az érv azonban önmagában nem döntő, mivel jelentős a behozatal más harmadik országokból is.
3.2. Az intézkedések költsége
(165)
Az alumíniumkerekek egy személygépjármű költségének kb. 1 %-át teszik ki. Az alumíniumkerekek árának 20 %-os növelése tehát 0.2 %-os költségnövekedést jelentene. Az olyan személygépjármű-gyártók esetében, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 5 %-át importálják Kínából, a költségnövekedés a teljes személygépjármű-gyártás költsége 0,2 %-ának 5 %-a, vagyis 0,01 % lenne. Azonban még olyan személygépjármű-gyártóknál is, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 30 %-át importálják Kínából, a teljes költségnövekedés 0,2 % 30 %-a, vagyis 0,06 % lenne. Ilyen módon az intézkedések igen korlátozott költséghatással járnának. Emellett nyilvánvalóan nem szokatlan, hogy a személygépjármű-gyártók által adott áron (mondjuk 50 euróért) importált alumíniumkerekeket a végfelhasználónak három-négyszeres áron (vagyis 200 euróért) értékesítik.
3.3. A szállítók megváltoztatásának a költsége
(166)
A fentiek szerint az eredeti alumíniumkerekeket általában 2 évvel egy új személygépjármű-modell bevezetése előtt fejlesztik. A szállító megváltoztatásához idő (legalább 6 hónap) szükséges, és ez további eszközköltségekkel is járhat. A vizsgálat alapján azonban a legtöbb személygépjármű-gyártó természetesen diverzifikálja az ellátási forrásokat, vagyis 2 (vagy több) gyártót bíznak meg egy adott alumíniumkerék gyártásával. Ez a kettős kiszervezés a Kínából beszerzett modellek esetében is igaz, az ellátás biztonságának biztosítása érdekében. A jelek szerint tehát a szállító megváltoztatásának a kockázatát máris belekalkulálták abba a döntésbe, hogy Kínából szerzik be a terméket. Emellett a vizsgálat során összegyűjtött szerződések szerint a személygépjármű-gyártók általában bármikor szankció nélkül felmondhatják a szerződést.
3.4. A felek által benyújtott további érvek
(167)
Egyes felek állítása szerint a vámnak a Kínából származó alumíniumkerekekre való kivetésével a dél-koreai személygépjármű-gyártók szereznek előnyt, mivel az innen származó személygépjárművekre eleve 0 %-os vámtétel érvényes a megkötés előtt álló szabadkereskedelmi megállapodás értelmében. Az említett érv szerint a dél-koreai személygépjármű-gyártók továbbra is hozzáférhetnek az alacsony áron értékesített kínai alumíniumkerekekhez, és az EU-ba exportált személygépjárművek tekintetében vámvisszatérítés (az egyes személygépjármű-alkatrészek behozatala tekintetében fizetett vám az említett személygépjármű kivitelekor visszaigényelhető) is követelhetnek. A kínai alumíniumkerekekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéssel az európai személygépjármű-gyártók versenyhátrányba kerülnek az EU-ba 0 % vám mellett behozott dél-koreai személygépjárművek tekintetében.
(168)
E tekintetben azonban megjegyzendő, hogy a Dél-Koreából származó személygépjárművek piaci részesedése jelenleg csupán 3 % az EU személygépjármű-piacán. Habár nehéz lenne megjósolni a koreai személygépjárművek behozatalának alakulását, tekintettel azonban arra, hogy az intézkedések csak igen korlátozott közvetlen költséghatással vannak az EU személygépjármű-gyártóira, ebben a szakaszban nem állapítható meg, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a kínai alumíniumkerekekre való kivetése ebben a tekintetben bármilyen érdemi szereppel bírna.
4. A fogyasztók érdekei
(169)
Semmilyen érvet nem nyújtottak be az intézkedések által a végfelhasználókra gyakorolt hatás tekintetében. Ez a tény, továbbá a vizsgálat alapján a személygépjármű-gyártókra gyakorolt elenyésző költséghatás, továbbá ezek árképzési stratégiái valóban inkább a fogyasztói árakra gyakorolt érzékelhető hatás valószínűsége ellen szól.
5. A szállítók érdekei
(170)
5 olyan szállító töltötte ki a szállítóknak szánt kérdőívet, amely nyersanyagot/berendezést szállít uniós alumíniumkerék-gyártók számára. Ezek alumíniumot/elsődleges öntvényeket (ingot), festéket/primer vagy alacsony nyomású gépeket szállítanak. Az öntvényszállítók az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítése tevékenységüknek csak kis részét teszi ki (teljes forgalmuk 6 %-a alatt), ami azt mutatja, hogy csak mérsékelt érdeklődést tanúsítanak a Kínából származó alumíniumkerekekkel kapcsolatos dömpingellenes intézkedések megállapítása iránt. Egyéb szállítók (gépek, festék vagy alacsony nyomású gépek) esetében az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítés teljes forgalmuk 30-50 %-a. Tekintettel arra, hogy ezek a vállalatok kkv-k, az uniós gazdasági ágazat életképessége működésük szempontjából kulcsfontosságú.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(171)
Tekintettel a fenti megállapításokra, ideiglenesen arra a következtetésre jutottunk az uniós érdekről rendelkezésre álló információk alapján, hogy összességében nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések kivetése ellen szólnának.
G. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(172)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(173)
E vámok mértékének megállapításához a meglevő dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vettük figyelembe.
(174)
A fenti (20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az alumíniumkerék-piacot két viszonylag elkülönülő piaci szegmens jelenléte jellemzi. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az uniós gyártók értékesítései az eredeti szegmensben koncentrálódtak, ami az uniós gazdasági ágazat értékesítésének 85 %-a.
(175)
Az ideiglenes intézkedések megállapítása céljából ezért helyénvaló volt megállapítani egy olyan kárszintet, amely figyelembe veszi ezt a sajátos piaci helyzetet.
(176)
Az eredeti szegmensben az alumíniumkerék-vásárlók (vagyis a személygépjármű-gyártók) jellemzően pályáztatási eljárások értelmében adnak megrendelést. Ebből adódóan egy adott személygépjármű-modellre felszerelendő, adott kerékmodell nem ritkán több forrásból is megrendelhető, gyakran egyidejűleg kínai és uniós forrásból is. Ideiglenesen úgy tekintik, hogy ez a pályáztatási eljárás pontos és megbízható tükröt ad a vizsgálati időszakon belül egy adott pályázaton való részvétel során a kínai és az uniós szállítók között fennálló átlagos árversenyről.
(177)
Helyénvalónak tűnik tehát az alákínálási különbözetet az uniós gyártók, illetve a kínai exportőrök által az említett pályázatokon való részvétel tekintetében benyújtott adatokból megállapítható árak alapján kiszámítani.
(178)
A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és ésszerű nyereséget érjen el. A gyártási költségeket illetően kiigazításra került sor az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak során elszenvedett tényleges veszteség tekintetében (-5,4 %). Emellett úgy ítélték meg, hogy egy ilyenfajta ágazat által szokásos versenyfeltételek - dömpingelt behozatal hiánya - mellett hasonló uniós termékek értékesítése esetén ésszerűen elérhető adózás előtti nyereség mértékének megállapítására a 2006. évi nyereségesség alapján kerülhet sor, amely +3,2 %. Ebben az évben a kínai behozatal volumene még mindig viszonylag alacsony volt. Ilyen alapon az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék tekintetében nem káros árat számítottak ki.
(179)
Ilyen alapon az alákínálási különbözet 20,6 %.
(180)
Ezt az eredményt megerősítette egy kiegészítő számítás is, amelynek alapja egyes személygépjármű-gyártók által a vizsgálat során átadott egyes pályáztatási szerződések összehasonlítása volt. Valóban, amikor a személygépjármű-gyártók ugyanazt az alumíniumkerék-modellt kínai és uniós gyártótól is megrendelték, az alákínálás mértéke a fenti (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket is figyelembe véve ugyanolyan nagyságrendű volt, mint amit az előző preambulumbekezdésben megállapítottunk.
(181)
Megjegyzendő, hogy ez az alákínálási különbözet alacsonyabb, mint a fenti (76) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapítható dömpingkülönbözet, ezért alapja lehet a vámmérték megállapításának a kisebb vámtétel szabályával összhangban.
(182)
Az ügyben a kár megszüntetése mértékének meghatározásához használt módszertan alapján úgy ítélték meg, hogy ésszerűtlen egyedi dömpingellenes vám kivetése az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének második mondata értelmében. Ennek oka különösen az, hogy nem állnak rendelkezésre megbízható adatok az elemzés vállalatspecifikus alapon történő elvégzéséhez. Ebből adódóan ideiglenesen 20,6 %-os országos dömpingellenes vámot kell kivetni valamennyi Kínából származó behozatalra, az alákínálási különbözet mértékének megfelelően.
2. Ideiglenes intézkedések
(183)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, úgy véljük, hogy a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni. Ennek megfelelően a vámtételt a megállapított kárkülönbözet szintjén kell rögzíteni.
(184)
A javasolt dömpingellenes vám ezért 20,6 %.
H. TÁJÉKOZTATÁS
(185)
A fenti ideiglenes megállapításokat valamennyi érdekelt fél tudomására hozzák, és ezek írásban kifejthetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Észrevételeiket elemzik és szükség esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és lehet, hogy az esetleges végleges megállapítások céljából felül kell vizsgálni azokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. A 8701-8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült, a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód alá tartozó (TARIC kód 8708701010 és 8708705010) kerekeinek (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül) behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.
2. Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 20,6 %.
3. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.