ROZHODNUTÍ PŘEDSEDY EVROPSKÉ KOMISE
ze dne 13. října 2011
o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
(Text s významem pro EHP)
(2011/695/EU)
PŘEDSEDA EVROPSKÉ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru,
s ohledem na jednací řád Komise (1), a zejména na článek 22 uvedeného řádu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rámci systému pro prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže vytvořeném podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) Komise zkoumá a rozhoduje o případech správním rozhodnutím, jež podléhá soudnímu přezkoumání ze strany Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“).
(2)
Komise je povinna provádět svá řízení ve věcech hospodářské soutěže spravedlivě, nestranně a objektivně a musí zajistit dodržování procesních práv dotyčných stran, jak jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2), nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (3), nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (4) a v nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (5), jakož i v judikatuře Soudního dvora. Zejména právo dotyčných stran být vyslechnuty před přijetím jim určeného individuálního rozhodnutí, které by se jich mohlo nepříznivě dotknout, je základním právem práva Evropské unie uznaným Listinou základních práv, a zejména článkem 41 této listiny (6).
(3)
V zájmu zajištění účinného uplatňování procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (jiné zúčastněné strany), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (stěžovatelé) a osoby jiné než osoby uvedené v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetí osoby ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) účastnících se řízení ve věcech hospodářské soutěže by odpovědnost za dohled nad dodržováním těchto práv měla být svěřena nezávislé osobě, která má zkušenosti v oblasti hospodářské soutěže a jejíž bezúhonnost přispívá k objektivitě, průhlednosti a účinnosti těchto řízení.
(4)
Komise v roce 1982 pro tyto účely zřídila funkci úředníka pro slyšení, provedla její revizi v rozhodnutí Komise 94/810/ESUO, ES ze dne 12. prosince 1994 o mandátu úředníků pro slyšení v řízeních před Komisí ve věcech hospodářské soutěže (7) a v rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (8). V současnosti je nezbytné vyjasnit a dále posílit úlohu úředníka pro slyšení a přizpůsobit mandát úředníka pro slyšení s ohledem na vývoj, k němuž došlo v právních předpisech Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(5)
Funkce úředníka pro slyšení byla obecně vnímána jako důležitý příspěvek k řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže z důvodu nezávislosti a odbornosti, jež úředník pro slyšení do těchto řízení vnesl. Aby se zajistila trvalá nezávislost úředníka pro slyšení na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž, měl by být ze správních důvodů přiřazen ke členu Komise se zvláštní odpovědností za hospodářskou soutěž.
(6)
Úředník pro slyšení by měl být jmenován podle pravidel stanovených ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Podle těchto pravidel lze uvažovat i o kandidátech, kteří nejsou úředníky Komise. Jmenování, odvolávání a přeložení úředníků pro slyšení by mělo být zajištěno transparentním způsobem.
(7)
Komise může jmenovat jednoho či více úředníků pro slyšení a měla by jim zajistit jejich podpůrný tým. Pokud úředník pro slyšení při výkonu svých funkcí zjistí střet zájmů, měl by se v daném případě zdržet konání. Pokud úředník pro slyšení nemůže konat, měl by jeho úlohu převzít jiný úředník pro slyšení.
(8)
Úředník pro slyšení by měl postupovat jako nezávislý rozhodčí, jenž usiluje o vyřešení problémů ovlivňujících účinný výkon procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran, stěžovatelů či zúčastněných třetích osob v případě, že tyto problémy nelze vyřešit předchozími kontakty se službami Komise, které jsou odpovědné za vedení řízení ve věcech hospodářské soutěže, jež tato procesní práva musí dodržovat.
(9)
Mandát úředníka pro slyšení v řízení ve věcech hospodářské soutěže by měl být stanoven takovým způsobem, aby byl v průběhu celého řízení zaručen účinný výkon procesních práv v průběhu celého řízení před Komisí podle článků 101 a 102 Smlouvy a nařízení (ES) č. 139/2004, zvláště práva na slyšení.
(10)
V zájmu posílení této úlohy by úředníku pro slyšení měla být přidělena funkce zaručující účinný výkon procesních práv podniků a sdružení podniků v souvislosti s vyšetřovacími pravomocemi Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, jež zmocňuje Komisi k ukládání pokut podnikům a sdružením podniků. Úředníku pro slyšení by měly být přiděleny rovněž zvláštní funkce během této vyšetřovací fáze v souvislosti s žádostmi o zachování profesního tajemství, s právem odmítnout výpověď, s lhůtami pro odpověď na rozhodnutí vyžadující informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i s ohledem na právo podniků a sdružení podniků, na které se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, obdržet informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Při posuzování požadavků činěných ve spojitosti s právem odmítnout výpověď může úředník pro slyšení zvážit, zda podniky nevznášejí jasně nepodložené žádosti o ochranu pouze z taktických důvodů oddalování.
(11)
Úředník pro slyšení by měl být schopen usnadnit vyřešení otázky, zda se na určitý dokument vztahuje profesní tajemství. Pokud podnik či sdružení podniků, jež žádost o zachování profesního tajemství podalo, souhlasí, bude úředníku pro slyšení za tímto účelem dovoleno prověřit dotyčný dokument a učinit vhodné doporučení s odkazem na použitelnou judikaturu Soudního dvora.
(12)
K odpovědnosti úředníka pro slyšení by mělo náležet rozhodnutí, zda třetí osoba prokazuje dostatečný zájem o slyšení. U sdružení spotřebitelů, která žádají o slyšení, by se měl obecně předpokládat dostatečný zájem, jestliže se řízení týká výrobků nebo služeb užívaných konečnými spotřebiteli nebo výrobků nebo služeb, které představují přímé vstupy pro tyto výrobky nebo služby.
(13)
Úředník pro slyšení by měl rozhodnout, zda připustit stěžovatele nebo třetí zúčastněné osoby k ústnímu slyšení, a to na základě zvážení jejich možného příspěvku k objasnění důležitých skutečností případu.
(14)
Právo dotyčných stran na slyšení před vynesením konečného rozhodnutí, které se jich nepříznivě dotkne, je jim zaručeno jejich právem na písemnou odpověď na předběžné stanovisko Komise, jak je stanoveno v prohlášení o námitkách, a jejich právem přednést své důvody při ústním slyšení, pokud o to požádají. V zájmu účinného výkonu těchto práv mají strany, kterým bylo prohlášení o námitkách určeno, právo na přístup k vyšetřovacímu spisu Komise.
(15)
V zájmu zaručení účinného výkonu práv na obhajobu stran, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, by k odpovědnosti úředníka pro slyšení mělo náležet zajistit vyřešení sporů týkajících se přístupu ke spisu či ochrany obchodních tajemství a dalších důvěrných informací mezi těmito stranami a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž. Ve výjimečných případech může úředník pro slyšení přerušit lhůtu, ve které by měl určitý adresát prohlášení o námitkách na toto prohlášení odpovědět, až do vyřešení sporu o přístup ke spisu, pokud by adresát nebyl s to odpovědět v dané lhůtě a její prodloužení by v daném okamžiku nepředstavovalo odpovídající řešení.
(16)
V zájmu zaručení účinného výkonu procesních práv při současném respektování zájmů důvěrnosti by úředník pro slyšení měl být případně schopen nařídit zvláštní opatření upravující přístup ke spisu Komise. Úředník pro slyšení by měl mít zejména pravomoc rozhodnout, že části spisu budou straně požadující přístup zpřístupněny omezeným způsobem, například tím, že omezí množství či kategorie osob disponujících přístupem a použití zpřístupněných informací.
(17)
Úředník pro slyšení by měl být odpovědný za rozhodování o žádostech o prodloužení lhůt stanovených pro odpověď na prohlášení o námitkách, dodatečné prohlášení o námitkách či dopis o skutečnostech nebo lhůtu, během níž jiné zúčastněné strany, stěžovatelé nebo třetí zúčastněné osoby mohou vznášet připomínky v případě neshody mezi některou z těchto osob a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž.
(18)
Úředník pro slyšení by měl podporovat efektivitu ústního slyšení mezi jiným pomocí všech vhodných přípravných opatření, včetně včasného rozeslání předběžného seznamu účastníků a předběžného programu.
(19)
Ústní slyšení umožňuje stranám, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, a jiným zúčastněným stranám další výkon jejich práva na slyšení tím, že ústně přednesou své důvody před Komisí, která by měla být zastoupena generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž, jakož i jinými službami, jež přispívají k další přípravě rozhodnutí, jež má Komise přijmout. Ústní slyšení by mělo poskytnout další příležitost zajistit, že dojde k co největšímu objasnění všech relevantních skutečností - ať jsou, nebo nejsou pro dotyčné strany příznivé, včetně skutkových okolností souvisejících se závažností a trváním údajného protiprávního jednání. Ústní slyšení by mělo stranám rovněž umožnit přednést jejich důvody týkající se skutečností, jež mohou být důležité v souvislosti s možným uložení pokut.
(20)
Za účelem zlepšení efektivity ústního slyšení může úředník pro slyšení povolit stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, dalším osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států klást během slyšení otázky. Ústní slyšení by nemělo být veřejné, aby se zaručilo, že se všichni účastníci mohou vyjadřovat svobodně. Informace sdělené během ústního slyšení by se proto měly použít výhradně k účelu soudních a/nebo správních řízení, kterými se provádí články 101 a 102 Smlouvy. V případě oprávněnosti ochrany obchodního tajemství či jiných důvěrných informací by úředník pro slyšení měl mít možnost vyslechnout osoby na uzavřeném zasedání.
(21)
Strany řízení, jež nabídnou závazky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i strany, jež se účastní postupu při narovnání v případech kartelů podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, by měly mít možnost obrátit se na úředníka pro slyšení v souvislosti s účinným výkonem svých procesních práv.
(22)
Úředník pro slyšení by měl informovat o dodržování účinného výkonu procesních práv během celého řízení ve věcech hospodářské soutěže. Úředník pro slyšení by měl kromě toho a vedle své zpravodajské funkce být schopen vznášet připomínky k dalšímu postupu a objektivitě řízení, a tím přispívat k zajištění toho, aby řízení ve věcech hospodářské soutěže byla uzavřena na základě věcného posouzení všech relevantních skutečností.
(23)
Při sdělování informací o fyzických osobách by úředník pro slyšení měl věnovat zvláště pozornost nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(24)
Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO by mělo být zrušeno,
ROZHODL TAKTO:
KAPITOLA 1
ÚLOHA, JMENOVÁNÍ A POVINNOSTI ÚŘEDNÍKA PRO SLYŠENÍ
Článek 1
Úředník pro slyšení
1. U řízení ve věcech hospodářské soutěže je jmenován jeden či více úředníků pro slyšení, jejichž pravomoci a funkce jsou stanoveny v tomto rozhodnutí.
2. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv během celého řízení před Komisí ve věcech hospodářské soutěže pro provádění článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004 (dále jen „řízení ve věcech hospodářské soutěže“).
Článek 2
Jmenování, odvolání a zastupování
1. Úředníka pro slyšení jmenuje Komise. Toto jmenování se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Každé přerušení, odvolání nebo přeložení úředníka pro slyšení je předmětem odůvodněného rozhodnutí Komise. Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Úředník pro slyšení se přiřazuje z administrativních důvodů ke členu Komise se zvláštní odpovědností za otázky hospodářské soutěže (dále jen „příslušný člen Komise“).
3. Pokud není úředník pro slyšení schopen konat, převezme jeho úlohu jiný úředník pro slyšení. Pokud žádný úředník pro slyšení není schopen konat, jmenuje příslušný člen Komise po konzultaci úředníka pro slyšení případně jiného příslušného úředníka Komise, který se neúčastní v daném případě, aby vykonával povinnosti úředníka pro slyšení.
4. V případě skutečného či možného střetu zájmů se úředník pro slyšení zdrží konání v daném případě. Odstavec 3 se použije.
Článek 3
Způsob fungování
1. Při výkonu svých funkcí koná úředník pro slyšení nezávisle.
2. Při výkonu svých funkcí dbá úředník pro slyšení na nutnost účinného uplatňování pravidel hospodářské soutěže v souladu s platnými právními předpisy Unie a zásadami stanovenými Soudním dvorem.
3. Při výkonu svých funkcí má úředník pro slyšení přístup k jakýmkoli spisům souvisejícím s řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže podle článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004.
4. Úředník pro slyšení je informován ředitelem, který na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž odpovídá za vyšetřování případu (dále jen „odpovědný ředitel“), o vývoji řízení.
5. Úředník pro slyšení může příslušnému členu Komise předkládat své připomínky k jakékoli otázce vyplývající z jakéhokoli řízení Komise ve věcech hospodářské soutěže.
6. Pokud úředník pro slyšení předloží příslušnému členu Komise odůvodněná doporučení nebo učiní rozhodnutí stanovená v tomto rozhodnutí, poskytne úředník pro slyšení kopii těchto dokumentů odpovědnému řediteli a právní službě Komise.
7. S každým problémem týkajícím se účinného výkonu procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (dále jen „jiné zúčastněné strany“), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (dále jen „stěžovatel“) a zúčastněných třetích osob ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež se účastní v těchto řízeních, se tyto osoby obrátí nejprve na Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž. Pokud nedojde k vyřešení daného problému, je možné jej předložit úředníku pro slyšení k nezávislému přezkumu. Žádosti týkající se opatření, na něž se vztahuje lhůta, musí být vzneseny včas v původní lhůtě.
KAPITOLA 2
VYŠETŘOVÁNÍ
Článek 4
Procesní práva během vyšetřovací fáze
1. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv, jež vznikají v souvislosti s výkonem vyšetřovacích pravomocí Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003 a v řízeních, která mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 má úředník pro slyšení tyto funkce:
a)
Podniky či sdružení podniků mohou požádat úředníka o slyšení o prozkoumání žádostí, aby dokument, který si Komise vyžádala při výkonu pravomocí jí svěřených podle článků 18, 20 nebo 21 nařízení (ES) č. 1/2003, při inspekcích podle článku 13 nařízení (ES) č. 139/2004 nebo v rámci vyšetřovacích opatření v řízeních, jež mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, a který byl Komisi odepřen, byl chráněn profesním tajemstvím ve smyslu judikatury Soudního dvora. Úředník pro slyšení může záležitost přezkoumat, pouze pokud mu podnik či sdružení podniků, jež předkládá žádost, dovolí nahlédnout do informací, u nichž požaduje ochranu profesního tajemství, jakož i do souvisejících dokumentů, jež úředník pro slyšení považuje ke svému přezkumu za nezbytné. Aniž by odhalil obsah potencionálně důvěrného dokumentu, sdělí úředník pro slyšení odpovědnému řediteli a dotyčnému podniku či sdružení podniků svůj předběžný názor a může podniknout vhodné kroky vedoucí ke vzájemně přijatelnému řešení. Pokud se nedospěje k žádnému řešení, může úředník pro slyšení zformulovat odůvodněné doporučení příslušnému členu Komise, aniž by odhalil potencionálně důvěrný obsah dokumentu. Strana, jež žádost předložila, obdrží kopii tohoto doporučení.
b)
Pokud adresát žádosti o informace podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 odmítne odpovědět na dotaz obsažený v takové žádosti a odvolá se přitom na právo odmítnout výpověď stanovené judikaturou Soudního dvora, je možné se po přijetí žádosti ve stanovené lhůtě obrátit v této věci na úředníka pro slyšení. Ve vhodných případech a s ohledem na nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení může úředník pro slyšení učinit odůvodněné doporučení týkající se uplatnitelnosti práva odmítnout výpověď a informovat odpovědného ředitele o svých závěrech, jež je třeba zohlednit v případě každého následného rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003. Adresát žádosti obdrží kopii odůvodněného doporučení.
c)
Pokud adresát rozhodnutí, kterým jsou požadovány informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, má zato, že lhůta stanovená pro jeho odpověď je příliš krátká, může se včas před vypršením původně stanovené lhůty obrátit na úředníka pro slyšení. S přihlédnutím k délce a složitosti žádosti o informace a nárokům vyšetřování rozhodne úředník pro slyšení o případném prodloužení lhůty.
d)
Podniky či sdružení podniků, na něž se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, mají právo na informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Pokud se takový podnik či sdružení podniků domnívá, že je generální ředitelství pro hospodářskou soutěž o jeho procesním postavení patřičně neinformovalo, mohou se obrátit na úředníka pro slyšení, aby záležitost vyřešil. Úředník pro slyšení rozhodne, že generální ředitelství pro hospodářskou soutěž podniku či sdružení podniků, jež podaly žádost, sdělí jeho procesní postavení. Toto rozhodnutí se sdělí podniku či sdružení podniků, jež žádost podalo.
KAPITOLA 3
ŽÁDOSTI O SLYŠENÍ
Článek 5
Třetí zúčastněné osoby
1. Žádosti o slyšení jiných osob než osob uvedených v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetích osob ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) se podávají v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a článkem 16 nařízení (ES) č. 802/2004. Žádosti se podávají písemnou formou a obsahují vysvětlení žadatelova zájmu na výsledku řízení.
2. Po konzultaci odpovědného ředitele úředník pro slyšení rozhodne, zda mají být slyšeny třetí strany. Při posuzování, zda třetí osoba prokázala dostatečný zájem, dbá úředník pro slyšení na to, zda a v jaké míře je žadatel dostatečně dotčen postupem, který je předmětem řízení ve věcech hospodářské soutěže, nebo zda žadatel splňuje požadavky čl. 18 odst. 4 nařízení (ES) č. 139/2004.
3. Pokud úředník pro slyšení dospěl k názoru, že žadatel neprojevil dostatečný zájem o slyšení, sdělí žadateli písemně důvody svého názoru. Stanoví se lhůta, během které žadatel může písemně vyjádřit své názory. Pokud žadatel vyjádří písemně své názory ve lhůtě stanovené úředníkem pro slyšení a předložené písemné vyjádření nebude mít za následek odlišné posouzení, uvede se nález v odůvodněném rozhodnutí, které se žadateli oznámí.
4. Úředník pro slyšení informuje strany řízení ve věcech hospodářské soutěže o identitě zúčastněných třetích osob, jež projevily zájem o slyšení, od okamžiku zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 s výjimkou případů, v nichž by takový krok způsobil osobě nebo podniku značnou újmu.
Článek 6
Právo na ústní slyšení; účast stěžovatelů a třetích osob na ústním slyšení
1. Na žádost stran, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, nebo jiných zúčastněných stran provede úředník pro slyšení ústní slyšení tak, aby tyto strany mohly dále rozvinout své písemné připomínky.
2. Úředník pro slyšení může případně a po konzultaci odpovědného ředitele rozhodnout, že stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 dá příležitost k vyjádření jejich stanoviska při ústním slyšení stran, pro něž bylo vydáno prohlášení o námitkách, za podmínky, že o to požádají ve svých písemných připomínkách. Úředník pro slyšení může také přizvat zástupce orgánů pro hospodářskou soutěž z třetích zemí, aby se zúčastnili ústního slyšení jako pozorovatelé v souladu s dohodami uzavřenými mezi Unií a třetími zeměmi.
KAPITOLA 4
PŘÍSTUP KE SPISU, DŮVĚRNOST A OBCHODNÍ TAJEMSTVÍ
Článek 7
Přístup ke spisu a přístup k dokumentům a informacím
1. Pokud strana, jež uplatnila své právo na přístup ke spisu, má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které jí nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon práva na slyšení, může úředníku pro slyšení podat odůvodněnou žádost o přístup k těmto dokumentům, s výhradou čl. 3 odst. 7.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 mohou jiné zúčastněné strany, stěžovatelé a třetí zúčastněné osoby ve smyslu článku 5 podat odůvodněnou žádost úředníku pro slyšení za těchto okolností:
a)
Jiné zúčastněné strany, jež mají důvod se domnívat, že nebyly informovány o námitkách určených oznamujícím stranám v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 802/2004.
b)
Stěžovatel, jemuž Komise oznámila svůj záměr zamítnout stížnost podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004, a který má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které mu nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon jeho práv v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
c)
Stěžovatel, který má za to, že neobdržel kopii nedůvěrného znění prohlášení o námitkách v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 nebo že kopie nedůvěrného znění prohlášení o námitkách nebyla vytvořena způsobem, který umožňuje účinný výkon jeho práv, s výjimkou případů, na které se vztahuje postup při narovnání.
d)
Třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež má důvod se domnívat, že nebyla informována o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 802/2004. Totéž platí pro stěžovatele v případě, na který se vztahuje postup při narovnání, jenž má důvod se domnívat, že nebyl informován o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
3. Úředník pro slyšení přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně jemu adresované žádosti podle odstavce 1 nebo 2 a toto rozhodnutí sdělí osobě, která žádost podala, a každé další osobě, jíž se řízení týká.
Článek 8
Obchodní tajemství a jiné důvěrné informace
1. Pokud má Komise v úmyslu zveřejnit informace, jež mohou představovat obchodní tajemství, nebo jiné důvěrné informace týkající se jakéhokoli podniku či osoby, musí prostřednictvím Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž tento podnik či osoby písemně informovat o svém úmyslu a jeho důvodech. Bude stanovena lhůta, v níž dotyčný podnik či osoba mohou předložit jakékoli písemné připomínky.
2. Pokud dotyčný podnik či osoba nesouhlasí se zveřejněním informací, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení. Pokud úředník pro slyšení shledá, že informace zveřejněna být může, neboť nepředstavuje obchodní tajemství či jinou důvěrnou informaci, nebo protože existuje převládající zájem na jejím zveřejnění, uvede toto zjištění v odůvodněném rozhodnutí, jež oznámí dotyčnému podniku či osobě. V rozhodnutí se stanoví den, po němž bude informace zveřejněna. Tento den nesmí být stanoven na dříve než jeden týden ode dne oznámení.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí obdobně i na sdělení informací jejich zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie.
4. V zájmu vyvážení účinného výkonu práv stran na obhajobu s oprávněným zájmem na důvěrnosti může úředník pro slyšení případně rozhodnout, že části spisu, které jsou nezbytné pro výkon práv stran na obhajobu, budou zpřístupněny straně dožadující se přístupu omezeným způsobem, jehož podrobnosti určí úředník pro slyšení.
KAPITOLA 5
PRODLOUŽENÍ LHŮT
Článek 9
Žádosti o prodloužení lhůt
1. Pokud se adresát prohlášení o námitkách domnívá, že lhůta stanovená pro jeho odpověď na prohlášení o námitkách je příliš krátká, může požádat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované odpovědnému řediteli. Tato žádost musí být podána včas před uplynutím původní lhůty v řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy a nejméně pět dní před uplynutím původní lhůty v řízeních podle nařízení (ES) č. 139/2004. Pokud dané žádosti není vyhověno nebo adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, nesouhlasí s délkou poskytnutého prodloužení, může se před uplynutím původní lhůty v této věci obrátit na úředníka pro slyšení s žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda prodloužení lhůty je nezbytné pro to, aby adresát prohlášení o námitkách mohl účinně vykonávat své právo na slyšení, přičemž také zohlední nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení. V řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy zohlední úředník pro slyšení mimo jiné toto:
a)
rozsah a náročnost spisu;
b)
zda měl adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, předem přístup k informacím;
c)
každou další objektivní překážku, s níž se může setkat adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, při vznášení svých připomínek.
Pro účely posuzování prvního pododstavce písm. a) může být vzato v úvahu množství protiprávního jednání, údajné trvání protiprávního jednání, rozsah a počet dokumentů a rozsah a složitost odborných studií.
2. Pokud se jiné zúčastněné strany, stěžovatel či třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 domnívá, že lhůta pro vyjádření svých názorů je příliš krátká, může usilovat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované včas před uplynutím původní lhůty odpovědnému řediteli. Pokud žádosti není vyhověno, nebo jiná zúčastněná strana, stěžovatel nebo třetí zúčastněná osoba s tímto rozhodnutím nesouhlasí, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení se žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda poskytne prodloužení lhůty.
KAPITOLA 6
ÚSTNÍ SLYŠENÍ
Článek 10
Organizace a fungování
1. Úředník pro slyšení organizuje a vede slyšení upravená v ustanoveních provádějících články 101 a 102 Smlouvy a nařízení Rady (ES) č. 139/2004.
2. Ústní slyšení jsou vedena úředníkem pro slyšení zcela nezávisle.
3. Úředník pro slyšení zajišťuje řádné provádění slyšení a přispívá k objektivitě samotného slyšení a jakéhokoli následně přijatého rozhodnutí.
4. Úředník pro slyšení zajistí, aby ústní slyšení poskytlo adresátům prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, jakož i stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5, jež byly připuštěny k ústnímu slyšení, dostatečnou příležitost k rozvinutí jejich názorů k předběžným zjištěním Komise.
Článek 11
Příprava ústního slyšení
1. Úředník pro slyšení zodpovídá za přípravu ústního slyšení a za tímto účelem podnikne veškerá nezbytná opatření. V zájmu zajištění řádné přípravy ústního slyšení může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele osobám pozvaným ke slyšení předem rozeslat seznam otázek, k nimž se mohou vyjádřit. Úředník pro slyšení může osobám pozvaným ke slyšení rovněž naznačit hlavní oblasti diskuze se zvláštním ohledem na skutečnosti a otázky, na které si adresát prohlášení o námitkách, který požádal o ústní slyšení, přeje upozornit.
2. Za tímto účelem a v zájmu přípravy samotného slyšení se úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele může setkat s osobami pozvanými ke slyšení a popřípadě se službami Komise.
3. Úředník pro slyšení může také předem požádat o písemné oznámení klíčového obsahu zamýšlených prohlášení osob pozvaných ke slyšení.
4. Úředník pro slyšení může všem osobám pozvaným ke slyšení stanovit lhůtu k předložení seznamu účastníků, kteří se zúčastní jejich jménem. Úředník pro slyšení zpřístupní tento seznam všem osobám pozvaným k ústnímu slyšení včas přede dnem konání slyšení.
Článek 12
Harmonogram a postup
1. Po konzultaci odpovědného ředitele stanoví úředník pro slyšení den, trvání a místo slyšení. Pokud je požadováno odročení, rozhodne úředník pro slyšení, zda je povolí, nebo ne.
2. Úředník pro slyšení rozhodne, zda by měly být během slyšení připuštěny nové dokumenty a které osoby by měly být slyšeny jménem určité strany.
3. Úředník pro slyšení může stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, jiným osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států povolit, aby během slyšení kladly otázky. V případě, že výjimečně zůstane určitá otázka při ústním slyšení zcela nebo částečně nezodpovězena, může úředník pro slyšení povolit její zodpovězení písemnou formou ve stanovené lhůtě. Tuto písemnou odpověď obdrží všichni účastníci ústního slyšení, pokud úředník pro slyšení nerozhodne jinak v zájmu ochrany práva na obhajobu určitého adresáta prohlášení o námitkách nebo obchodního tajemství nebo jiné důvěrné informace jakékoli osoby.
4. V případech, ve kterých si to vyžaduje nutnost zajistit právo na slyšení, může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele poskytnout dotyčným stranám, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům nebo třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 příležitost předložit další písemné připomínky po ukončení ústního slyšení. Úředník pro slyšení stanoví den, do kterého mohou být podání předkládána. Komise není povinna brát v úvahu písemné připomínky obdržené po tomto dni.
Článek 13
Ochrana obchodních tajemství a důvěrnost při ústním slyšení
Za normálních okolností probíhá slyšení každé osoby za přítomnosti všech dalších osob pozvaných k účasti na ústním slyšení. S ohledem na oprávněný zájem dotyčných osob chránit svá obchodní tajemství a jiné důvěrné informace se úředník pro slyšení může také rozhodnout provést slyšení jednotlivých osob odděleně na uzavřeném zasedání.
KAPITOLA 7
PROZATÍMNÍ ZPRÁVA A PRÁVO VZNÉST PŘIPOMÍNKY
Článek 14
Prozatímní zpráva a připomínky
1. Úředník pro slyšení podá o slyšení a o závěrech, které ze slyšení vyvozuje, s ohledem na dodržování účinného výkonu procesních práv prozatímní zprávu příslušnému členu Komise. Připomínky v této zprávě se týkají procesních otázek, včetně:
a)
zpřístupnění dokumentů a přístupu ke spisu;
b)
lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách;
c)
dodržování práva na slyšení;
d)
řádného provádění ústního slyšení.
Kopie zprávy se předává generálnímu řediteli pro otázky hospodářské soutěže, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise.
2. Kromě zprávy uvedené v odstavci 1 a mimo ni může úředník pro slyšení uvádět poznámky k dalšímu pokroku a nestrannosti řízení. Úředník pro slyšení tím usiluje zejména o zajištění toho, aby při přípravě návrhu rozhodnutí Komise byla věnována řádná pozornost všem významným skutečnostem, ať již příznivým nebo nepříznivým pro dotyčné strany, včetně skutkových okolností vztahujících se k závažnosti a trvání jakéhokoli protiprávního jednání. Tyto připomínky se mimo jiné mohou týkat nutnosti dalších informací, stažení určitých námitek, formulace dalších námitek nebo návrhů na další vyšetřovací opatření podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003.
Generální ředitel pro hospodářskou soutěž, odpovědný ředitel a právní služba obdrží informace o těchto připomínkách.
KAPITOLA 8
ZÁVAZKY A NAROVNÁNÍ
Článek 15
Závazky a narovnání
1. Strany řízení, jež nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na její výhrady vyjádřené v jejím předběžném posouzení podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, se v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi řízení podle článku 9.
2. Účastníci řízení v případech kartelů, kteří vstupují do jednání o narovnání podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, se mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi postupu při narovnání v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv.
KAPITOLA 9
ZÁVĚREČNÁ ZPRÁVA
Článek 16
Obsah a předání před přijetím rozhodnutí
1. Na základě návrhu rozhodnutí, který je třeba v příslušném případě předložit poradnímu výboru, připraví úředník pro slyšení závěrečnou písemnou zprávu o dodržování práva na účinný výkon procesních práv uvedených v čl. 14 odst. 1 v kterékoli fázi řízení. V této zprávě rovněž zváží, zda se návrh rozhodnutí zabývá pouze těmi námitkami, u nichž byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit své názory.
2. Závěrečná zpráva se předloží příslušnému členu Komise, generálnímu řediteli pro hospodářskou soutěž, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise. Zpráva se sdělí příslušným orgánům členských států a podle ustanovení o spolupráci stanovených v protokolu 23 a protokolu 24 k Dohodě o EHP také Kontrolnímu úřadu ESVO.
Článek 17
Předložení Komisi a zveřejnění
1. Aby se zajistilo, že při přijímání rozhodnutí v jednotlivém případě je Komise plně informována o všech důležitých informacích, které se týkají průběhu řízení a dodržování práva na účinný výkon procesních práv během celého řízení, předloží se závěrečná zpráva úředníka pro slyšení Komisi spolu s návrhem rozhodnutí, jenž jí byl předložen.
2. Úředník pro slyšení může závěrečnou zprávu upravit ve světle jakýchkoli pozměňovacích návrhů k návrhu rozhodnutí před jeho přijetím Komisí.
3. Společně s rozhodnutím sdělí Komise adresátům rozhodnutí závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení. Komise zveřejní závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení v Úředním věstníku Evropské unie společně s rozhodnutím, přičemž dbá na oprávněný zájem podniků na ochraně obchodních tajemství.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Zrušení a přechodné ustanovení
1. Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO se zrušuje.
2. Procesní kroky již učiněné podle rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO jsou nadále účinné. Ve vztahu k vyšetřovacím opatřením, která byla přijata před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, může úředník pro slyšení odmítnout výkon svých pravomocí podle článku 4.
V případech, u kterých došlo k zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, se prozatímní zpráva podle článku 14 tohoto rozhodnutí a závěrečná zpráva podle článku 16 netýká vyšetřovací fáze, nerozhodne-li úředník pro slyšení jinak.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. října 2011.
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKÉNEK HATÁROZATA
(2011. október 13.)
a meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/695/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKE,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra,
tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatára (1) és különösen annak 22. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) alapján létrehozott versenyjogi jogérvényesítési rendszer szerint a Bizottság kivizsgálja az ügyeket, majd igazgatási határozattal dönt, amely határozatok az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) bírósági felülvizsgálatának hatálya alá tartoznak.
(2)
A Bizottságnak tisztességes, pártatlan és objektív módon kell lefolytatnia a versenyjogi eljárásait, és biztosítania kell az érintett felek alábbi jogi aktusokban megállapított eljárási jogainak tiszteletben tartását: a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (2), a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (3), a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (4), valamint a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 7-i 802/2004/EK bizottsági rendelet (5), valamint a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata. Az Alapjogi Charta és különösen annak 41. cikke az Európai Unió jogának részét képező alapvető jogként ismeri el az érintett feleknek azt a jogát, hogy az őket hátrányosan érintő egyedi döntések meghozatala előtt meghallgassák őket (6).
(3)
Az érintett felek, a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének b) pontja szerinti más részt vevő felek (a továbbiakban: más részt vevő felek), az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszosok (a továbbiakban: panaszosok), valamint a versenyjogi eljárásban érintett, a 773/2004/EK rendelet 5. és 11. cikkében említett személyektől eltérő személyek és a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének értelmében vett harmadik személyek (a továbbiakban: harmadik személyek) eljárási jogai hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében, az e jogok betartásának biztosítására vonatkozó felelősséget versenyjogi ügyekben tapasztalattal rendelkező, független személyre kell bízni, aki kellő feddhetetlenséggel rendelkezik a szóban forgó eljárások tárgyilagosságának, átláthatóságának és eredményességének elősegítéséhez.
(4)
A Bizottság e célokból hozta létre 1982-ben a meghallgatási tisztviselői feladatkört, amelyet a Bizottság előtti, versennyel kapcsolatos eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 1994. december 12-i 94/810/ESZAK, EK bizottsági határozatban (7), és egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozatban (8) felülvizsgált. Mára szükségessé vált a meghallgatási tisztviselő szerepének tisztázása és további erősítése, valamint a meghallgatási tisztviselő megbízatásának kiigazítása az Unió versenyjoga terén bekövetkezett fejlemények fényében.
(5)
A meghallgatási tisztviselői funkcióról az az általános vélemény alakult ki, hogy a meghallgatási tisztviselő függetlensége és szakértelme komoly mértékben elősegíti a Bizottság előtti versenyjogi eljárásokat. A Versenyjogi Főigazgatóságtól való függetlenségének folyamatos biztosítása érdekében a meghallgatási tisztviselő - igazgatási okból kifolyólag - a gazdasági verseny kérdéseit felügyelő bizottsági tag mellett látja el feladatát.
(6)
A meghallgatási tisztviselőt az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeiben meghatározott szabályokkal összhangban kell kinevezni. Ezekkel a szabályokkal összhangban mérlegelni lehet olyan személyek kinevezését is, akik nem a Bizottság tisztviselői. Biztosítani kell a meghallgatási tisztviselő kinevezésének, megbízása megszüntetésének és áthelyezésének átláthatóságát.
(7)
A Bizottság egy vagy több meghallgatási tisztviselőt nevezhet ki, és gondoskodnia kell számára kisegítő személyzetről. Ha a meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során összeférhetetlenséget tapasztal, meg kell szüntetnie az ügyben való eljárását. Ha a meghallgatási tisztviselő nem képes eljárni, egy másik meghallgatási tisztviselőnek kell átvennie a feladatát.
(8)
A meghallgatási tisztviselőnek független döntőbíróként kell eljárnia, és arra kell törekednie, hogy megoldást találjon az érintett felek, a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az érdekelt harmadik személyek eljárási jogainak hatékony gyakorlását érintő problémákra, amennyiben azok nem nyernek megoldást a versenyjogi eljárások lefolytatásáért felelős, és az említett eljárási jogokat tiszteletben tartani köteles bizottsági szolgálatokkal történő előzetes kapcsolatfelvételek révén.
(9)
A meghallgatási tisztviselő versenyjogi eljárások során történő megbízatását olyan módon kell megszabni, hogy a Bizottság előtt zajló, a Szerződés 101. és 102. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet szerinti eljárások során biztosíthassa az eljárási jogok - különösen a meghallgatáshoz való jog - hatékony gyakorlását.
(10)
E szerep megerősítése érdekében a meghallgatási tisztviselőt fel kell ruházni azzal a feladattal, hogy biztosítsa a vállalkozások vagy vállalkozások társulásai eljárási jogainak hatékony gyakorlását a Bizottságnak az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti vizsgálati jogkörével, valamint a Bizottságot a 139/2004/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerinti, a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait érintő pénzbírságok kiszabására felhatalmazó rendelkezéseivel összefüggésben. Emellett a meghallgatási tisztviselőt konkrét feladatokkal is fel kell ruházni az említett vizsgálati szakaszban az alábbiakkal kapcsolatos kérelmek tekintetében: az ügyvédi titoktartási kötelezettség, az önvádra kötelezés tilalma, az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információszolgáltatást kérő határozatok válaszadási határideje, valamint az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti bizottsági vizsgálati intézkedés alá vont vállalkozások és vállalkozási társulások azon joga, hogy tájékoztatást kapjanak eljárási jogállásukról, vagyis arról, hogy vizsgálat folyik-e velük szemben, és amennyiben igen, mi az adott vizsgálat tárgya és célja. Az önvádra kötelezés tilalmával kapcsolatosan tett kérelmek értékelése során a meghallgatási tisztviselő mérlegelheti, hogy a vállalkozások által benyújtott kérelmek nyilvánvalóan megalapozatlanok-e, vagyis pusztán halogató védekezési taktikáról van-e szó.
(11)
A meghallgatási tisztviselőnek elő kell tudnia segíteni azon kérelmek megoldását, amelyek szerint egy adott dokumentumra kiterjed az ügyvédi titoktartási kötelezettség. Ezért, amennyiben a kérelmet megfogalmazó vállalkozás vagy vállalkozások társulása beleegyezik, a meghallgatási tisztviselő megvizsgálhatja az érintett dokumentumot, és megfelelő ajánlást fogalmaz meg, hivatkozással a Bíróság alkalmazandó ítélkezési gyakorlatára.
(12)
A meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie annak eldöntéséért, hogy egy harmadik személy kellő érdekeltséggel rendelkezik-e a meghallgatáshoz. A meghallgatásért folyamodó fogyasztói szövetségeket általában úgy kell tekinteni, hogy kellő érdekeltséggel rendelkeznek, ha az eljárás a végső fogyasztók által használt termékekre vagy szolgáltatásokra vonatkozik, illetve olyan termékekre vagy szolgáltatásokra, amelyek az említett termékek vagy szolgáltatások közvetlen inputját képezik.
(13)
A meghallgatási tisztviselőnek eldöntenie, hogy a szóbeli meghallgatáson a panaszosok és az érdekelt harmadik személyek részt vehetnek-e, figyelembe véve, hogy az említettek milyen mértékben járulhatnak hozzá az ügy releváns tényeinek tisztázásához.
(14)
Az érintett feleknek az érdekeiket hátrányosan érintő jogerős határozat meghozatala előtti meghallgatáshoz fűződő jogát annak révén biztosítják, hogy jogukban áll írásban válaszolni a Bizottságnak a kifogásközlésben kifejtett előzetes álláspontjára, továbbá kérésük esetén előadhatják érveiket a szóbeli meghallgatáson. A fenti jogok hatékony gyakorlása érdekében azoknak a feleknek, akikhez a kifogásközlést címezték, joguk van betekinteni a Bizottság vizsgálati aktájába.
(15)
Annak érdekében, hogy biztosítsa a kifogásközlés címzettjeként szereplő felek védelemhez való jogának hatékony gyakorlását, a meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie az aktába való betekintéssel vagy az üzleti titkokkal és egyéb bizalmas információkkal kapcsolatos, az említett felek és a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága közötti viták megoldásának biztosításáért. Kivételes körülmények között a meghallgatási tisztviselő az aktába való betekintéssel kapcsolatos vita megoldásáig felfüggesztheti azt a határidőt, amelyen belül a kifogásközlés címzettjének válaszolnia kell a kifogásközlésre, amennyiben a címzett nem volna megfelelő helyzetben ahhoz, hogy a biztosított határidőn belül választ adjon, és az adott időpontban a határidő meghosszabbítása nem jelentene megfelelő megoldást.
(16)
A meghallgatási tisztviselőnek képesnek kell lennie arra, hogy szükség esetén a bizottsági aktába történő betekintésre vonatkozó konkrét intézkedéseket rendeljen el annak érdekében, hogy biztosítsa az eljárási jogok hatékony gyakorlását, tiszteletben tartva ugyanakkor a bizalmas információk védelméhez fűződő jogos érdekeket. A meghallgatási tisztviselő hatáskörének ki kell terjednie különösen olyan döntés meghozatalára, hogy az akta egyes részeihez korlátozott hozzáférést engedélyez a betekintést kérelmező fél számára, például olyan módon, hogy korlátozza a betekintési joggal rendelkező személyek kategóriáit vagy e személyek számát, és a megismert információk felhasználását.
(17)
A meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie a kifogásközlés, a kiegészítő kifogásközlés vagy a tényállást közlő levél megválaszolására megállapított határidő, vagy azon határidő meghosszabbítására irányuló kérelmek elbírálásáért, amelyen belül a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az érdekelt harmadik személyek benyújthatják észrevételeiket, amennyiben e személyek nem értenek egyet a Versenyjogi Főigazgatósággal.
(18)
A meghallgatási tisztviselőnek elő kell segítenie a szóbeli meghallgatás hatékonyságát, többek között annak révén, hogy megteszi az összes megfelelő előkészítő intézkedést, ideértve, hogy kellő idővel a meghallgatás előtt megküldi a résztvevők előzetes jegyzékét és a tervezett napirendet.
(19)
A szóbeli meghallgatás lehetővé teszi a bizottsági kifogásközlés címzettjeként szereplő felek és a más részt vevő felek számára, hogy még jobban kihasználják a meghallgatáshoz való jogukat oly módon, hogy szóban is előadják érveiket a Bizottság előtt, amelyet a Versenypolitikai Főigazgatóság, valamint a Bizottság által meghozandó határozat további előkészítéséhez hozzájáruló egyéb szolgálatok képviselnek. A szóbeli meghallgatásnak további lehetőséget kell nyújtania valamennyi releváns tény lehető legteljesebb tisztázására, függetlenül attól, hogy azok kedvezőek vagy kedvezőtlenek az érintett feleknek, beleértve az állítólagos jogsértés súlyosságával és időtartamával kapcsolatos tényeket is. A szóbeli meghallgatásnak lehetővé kell tennie továbbá, hogy a felek előterjeszthessék érveiket azon kérdésekkel kapcsolatban, amelyek fontosak lehetnek a bírságok esetleges kiszabása tekintetében.
(20)
A szóbeli meghallgatások hatékonyságának javítása érdekében a meghallgatási tisztviselő engedélyezheti a kifogásközlés címzettjeként szereplő feleknek, a más részt vevő feleknek, a panaszosoknak, a meghallgatásra meghívott más személyeknek, a Bizottság szolgálatainak és a tagállamok hatóságainak, hogy a meghallgatás során kérdéseket tegyenek fel. Annak érdekében, hogy valamennyi fél szabadon kifejthesse az álláspontját, a szóbeli meghallgatás nem lehet nyilvános. Ezért a szóbeli meghallgatás során közölt információk nem használhatók fel a Szerződés 101. és 102. cikkének alkalmazásához kötődő bírósági és/vagy közigazgatási eljárásoktól eltérő célra. Amennyiben azt az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk védelme indokolttá teszi, a meghallgatási tisztviselőnek képesnek kell lennie arra, hogy zárt ülés keretében hallgassa meg az adott személyeket.
(21)
Az 1/2003/EK rendelet 9. cikke értelmében kötelezettségvállalást felajánló feleknek, valamint kartellügyekben a 773/2004/EK rendelet 10a. cikke szerinti vitarendezési eljárásokban részt vevő feleknek képesnek kell lenniük arra, hogy eljárási jogaik hatékony gyakorlásával összefüggésben a meghallgatási tisztviselőhöz forduljanak.
(22)
A meghallgatási tisztviselőnek jelentést kell készítenie arról, hogy a versenyjogi eljárások folyamán tiszteletben tartották-e az eljárási jogok hatékony gyakorlását. Emellett a meghallgatási tisztviselőnek - jelentéstételi feladatkörétől függetlenül - arra is képesnek kell lennie, hogy észrevételeket fogalmazzon meg az eljárások további fejlesztéséről és tárgyszerűségéről, ily módon hozzájárulva, hogy a versenyjogi eljárásokat az összes releváns tény alapos értékelése alapján zárják le.
(23)
A természetes személyekre vonatkozó információk közlése során a meghallgatási tisztviselőnek figyelmet kell fordítania különösen a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9).
(24)
A 2001/462/EK, ESZAK határozat hatályát veszti,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. FEJEZET
A MEGHALLGATÁSI TISZTVISELŐ SZEREPKÖRE, KINEVEZÉSE ÉS FELADATAI
1. cikk
A meghallgatási tisztviselő
(1) A versenyjogi eljárásokban egy vagy több meghallgatási tisztviselő vesz részt, akik feladat- és hatáskörét e határozat állapítja meg.
(2) A meghallgatási tisztviselő biztosítja az eljárási jogok hatékony gyakorlását a Szerződés 101. és 102. cikkének végrehajtására irányuló, valamint a 139/2004/EK rendelet szerinti, Bizottság előtti versenyjogi eljárások (a továbbiakban: versenyjogi eljárások) során.
2. cikk
A kinevezés, a megbízás megszüntetése és a helyettesítés
(1) A meghallgatási tisztviselőt a Bizottság nevezi ki. A kinevezést az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A meghallgatási tisztviselő megbízásának megszakítására, megszüntetésére vagy átruházására csak a Bizottság indokolt határozata alapján kerülhet sor. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
(2) A meghallgatási tisztviselő igazgatási okból kifolyólag a Bizottságnak a gazdasági verseny kérdéseit felügyelő tagja (a továbbiakban: a Bizottság illetékes tagja) mellett látja el feladatát.
(3) A meghallgatási tisztviselő akadályoztatása esetén feladatait egy másik meghallgatási tisztviselő veszi át. Valamennyi meghallgatási tisztviselő akadályoztatása esetén, a Bizottság illetékes tagja - adott esetben a meghallgatási tisztviselővel folytatott konzultációt követően - kinevez egy másik, az adott ügyben nem érintett illetékes bizottsági tisztviselőt, aki ellátja a meghallgatási tisztviselő feladatait.
(4) Tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség esetén a meghallgatási tisztviselő az ügyben nem járhat el. A (3) bekezdést kell alkalmazni.
3. cikk
Működési mód
(1) A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során függetlenül jár el.
(2) A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során szem előtt tartja a versenyjogi szabályok hatékony alkalmazásának szükségességét, összhangban az Unió hatályos jogszabályaival és a Bíróság által megállapított elvekkel.
(3) A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során hozzáféréssel rendelkezik a Szerződés 101. és 102. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet szerinti, Bizottság előtti versenyjogi eljárásokkal kapcsolatos bármely aktához.
(4) A Versenyjogi Főigazgatóságnak az ügy vizsgálatáért felelős igazgatója (a továbbiakban: felelős igazgató) tájékoztatja a meghallgatási tisztviselőt az eljárás menetéről.
(5) A meghallgatási tisztviselő a Bizottság illetékes tagja elé terjesztheti a Bizottság bármely versenyjogi eljárásával kapcsolatos bármely ügyre vonatkozó észrevételeit.
(6) Ha a meghallgatási tisztviselő indokolással ellátott ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság illetékes tagja számára, illetve az e határozatban előirányzottnak megfelelő határozatokat hoz, a meghallgatási tisztviselő e dokumentumok másolatát benyújtja a felelős igazgatónak és a Bizottság Jogi Szolgálatának.
(7) Az érintett felek, a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének b) pontja szerinti más részt vevő felek (a továbbiakban: más részt vevő felek), az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszosok (a továbbiakban: panaszosok), valamint a versenyjogi eljárásban érintett, e határozat 5. cikke szerinti érdekelt harmadik személyek eljárási jogainak hatékony gyakorlásával kapcsolatos bármely ügyet az említett személyeknek először a Versenyjogi Főigazgatóság elé kell tárniuk. Ha az ügy nem nyer megoldást, a meghallgatási tisztviselő elé terjeszthető független felülvizsgálat céljából. Az olyan megkereséseket, amelyek határidőhöz kötött intézkedéssel kapcsolatosak kellő időben, az eredeti határidőn belül kell benyújtani.
2. FEJEZET
VIZSGÁLAT
4. cikk
Eljárási jogok a vizsgálati szakaszban
(1) A meghallgatási tisztviselő biztosítja azon eljárási jogok hatékony gyakorlását, amelyek a Bizottság 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti vizsgálati jogkörének gyakorlása, valamint a 139/2004/EK rendelet 14. cikke alapján esetleg pénzbírság kiszabásával végződő eljárások kapcsán merülnek fel.
(2) A meghallgatási tisztviselő - a 3. cikk (7) bekezdésére is figyelemmel - különösen az alábbi feladatokat látja el:
a)
A vállalkozások vagy vállalkozások társulásai felkérhetik a meghallgatási tisztviselőt azon állítások kivizsgálására, hogy az 1/2003/EK rendelet 18., 20. vagy 21. cikke, a 139/2004/EK rendelet 13. cikke szerinti vizsgálatok, vagy a 139/2004/EK rendelet 14. cikke alapján esetleg pénzbírság kiszabásával végződő eljárások során hozott vizsgálati intézkedések kapcsán a Bizottságra ruházott jogkörök gyakorlása során kért, és számára át nem adott dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozik a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében. A meghallgatási tisztviselő kizárólag akkor vizsgálhatja felül az ügyet, ha az állítást megfogalmazó vállalkozás vagy vállalkozások társulása hozzájárul ahhoz, hogy a meghallgatási tisztviselő megtekinthesse az állítólagosan ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat, valamint azon kapcsolódó dokumentumokat, amelyeket a meghallgatási tisztviselő szükségesnek ítél felülvizsgálatának elvégzése céljából. A meghallgatási tisztviselő az esetlegesen titoktartási kötelezettség alá tartozó tartalom felfedése nélkül közli az előzetes álláspontját a felelős igazgatóval és az érintett vállalkozással vagy vállalkozások társulásával, továbbá megfelelő lépéseket tehet egy kölcsönösen elfogadható megoldás előmozdítása érdekében. Ha nem születik megoldás, a meghallgatási tisztviselő indokolással ellátott ajánlást fogalmazhat meg a Bizottság illetékes tagja részére, anélkül hogy felfedné a dokumentum esetlegesen titoktartási kötelezettség alá tartozó tartalmát. Az állítást megfogalmazó fél megkapja ezen ajánlás másolatát.
b)
Amennyiben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti információkérés címzettje a Bíróság ítélkezési gyakorlatában meghatározott önvádra kötelezés tilalmára hivatkozva megtagadja a válaszadást egy ilyen információkérésben szereplő kérdésre, az információkérés kézhezvételét követő megfelelő időn belül a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő szükség esetén, és figyelemmel arra, hogy el kell kerülni az eljárások indokolatlan elhúzódását, indokolással ellátott ajánlást fogalmazhat meg arra vonatkozóan, hogy alkalmazandó-e az önvádra kötelezés tilalma, továbbá tájékoztathatja a felelős igazgatót az általa levont következtetésről, amelyet ezt követően figyelembe kell venni az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése alapján meghozandó bármely határozatban. Az információkérés címzettje megkapja az indokolással ellátott ajánlás másolatát.
c)
Amennyiben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információkérés címzettje úgy véli, hogy a válaszának megadására biztosított határidő túl rövid, kellő idővel az eredetileg megállapított határidő lejárta előtt a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő az információkérés hosszát és bonyolultságát, valamint a vizsgálat követelményeit szem előtt tartva határoz arról, hogy meg kell-e adni a határidő-hosszabbítást.
d)
Az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti bizottsági vizsgálati intézkedés hatálya alá tartozó vállalkozások vagy vállalkozások társulásai jogosultak tájékoztatást kapni eljárási jogállásukról, vagyis arról, hogy vizsgálat folyik-e velük szemben, és amennyiben igen, mi az adott vizsgálat tárgya és célja. Ha egy ilyen vállalkozás vagy vállalkozások társulása úgy véli, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság nem tájékoztatta megfelelően eljárási jogállásáról, megoldás céljából a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő határozatot hoz arról, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóságnak tájékoztatnia kell a kérést megfogalmazó vállalkozást vagy vállalkozások társulását eljárási jogállásáról. A kérést megfogalmazó vállalkozással vagy vállalkozások társulásával közölni kell ezt a határozatot.
3. FEJEZET
MEGHALLGATÁS IRÁNTI KÉRELMEK
5. cikk
Érdekelt harmadik személyek
(1) A 773/2004/EK rendelet 5. és 11. cikkében említett személyektől eltérő személyeknek és a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének értelmében vett harmadik személyeknek (a továbbiakban: harmadik személyek) meghallgatási kérelmeiket a 773/2004/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének és a 802/2004/EK rendelet 16. cikkének megfelelően kell benyújtaniuk. A kérelmeket írásban kell benyújtani, és ki kell benne fejteni a kérelmező eljárás kimenetelében való érdekeltségét.
(2) A meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval történt konzultációt követően dönt a harmadik személyek meghallgatásáról. A meghallgatási tisztviselő egy harmadik személy kellő érdekeltsége meglétének mérlegelése során figyelembe veszi, hogy a versenyjogi eljárás tárgyát képező magatartás érinti-e a kérelmezőt és ha igen, milyen mértékben, illetve hogy a kérelmező megfelel-e a 139/2004/EK rendelet 18. cikkének (4) bekezdésébe foglalt követelményeknek.
(3) Ha a meghallgatási tisztviselő úgy ítéli meg, hogy a kérelmező nem rendelkezik kellő érdekeltséggel a meghallgatáshoz, írásban tájékoztatja a kérelmezőt ennek indokairól. Meg kell állapítani egy olyan határidőt, amelyen belül a kérelmező írásban ismertetheti az álláspontját. Ha a kérelmező a meghallgatási tisztviselő által megállapított határidőn belül írásban ismerteti az álláspontját, és az írásbeli beadvány nem vezet eltérő értékeléshez, erről a megállapításról indokolt határozatban értesíteni kell a kérelmezőt.
(4) A meghallgatási tisztviselő az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése vagy a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindításakor tájékoztatja a versenyjogi eljárásokban részt vevő feleket a meghallgatandó érdekelt harmadik személyek kilétéről, kivéve, amennyiben e tájékoztatás jelentős sérelmet okozna az adott személynek vagy vállalkozásnak.
6. cikk
A szóbeli meghallgatáshoz való jog; a panaszosok és a harmadik személyek részvétele a szóbeli meghallgatáson
(1) Azok a felek, akikhez a Bizottság kifogásközlést intézett, vagy más részt vevő felek kérésére a meghallgatási tisztviselő szóbeli meghallgatást tart annak érdekében, hogy az említett felek részletesebben is előadhassák írásbeli beadványaikat.
(2) A meghallgatási tisztviselő adott esetben, a felelős igazgatóval való konzultációt követően úgy határozhat, hogy - írásbeli észrevételeikben megfogalmazott ilyen irányú kérés esetén - lehetőséget biztosít a panaszosoknak és az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyeknek arra, hogy kifejthessék álláspontjukat a kifogásközlés címzettjeként szereplő felek szóbeli meghallgatásán. A meghallgatási tisztviselő harmadik országok versenyjogi hatóságainak képviselőit is felkérheti, hogy az Unió és a harmadik országok között megkötött megállapodásoknak megfelelően megfigyelőként vegyenek részt a szóbeli meghallgatáson.
4. FEJEZET
IRATBETEKINTÉS, BIZALMAS KEZELÉS ÉS ÜZLETI TITOK
7. cikk
Az aktába való betekintés, valamint a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférés
(1) Amennyiben az aktába való betekintéshez fűződő jogát gyakorló fél okkal feltételezheti, hogy a Bizottság rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyeket nem bocsátottak rendelkezésére, és ezek a dokumentumok szükségesek a meghallgatáshoz való jog megfelelő gyakorlásához, - a 3. cikk (7) bekezdésére is figyelemmel - a meghallgatási tisztviselőhöz intézett indokolt kérelemmel igényelheti az említett dokumentumokhoz való hozzáférést.
(2) A 3. cikk (7) bekezdésére figyelemmel, a más részt vevő felek, a panaszosok és az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyek az alább felsorolt körülmények esetén indokolt kérelemmel fordulhatnak a meghallgatási tisztviselőhöz:
a)
Más részt vevő felek, akik okkal feltételezhetik, hogy nem tájékoztatták őket a bejelentő feleknek címzett kifogásközlésről a 802/2004/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
b)
Az a panaszos, akit a Bizottság a 773/2004/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján a panasz elutasítására irányuló szándékáról tájékoztatott, és okkal feltételezheti, hogy a Bizottság rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyeket nem bocsátottak rendelkezésére, és ezek a dokumentumok szükségesek jogainak megfelelő gyakorlásához, összhangban a 773/2004/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével.
c)
Az a panaszos, aki úgy véli, hogy nem kapta meg a kifogásközlés bizalmasnak nem minősülő változatát a 773/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy a kifogásközlés bizalmasnak nem minősülő változatát nem olyan módon állították össze, amely lehetővé tenné jogai hatékony gyakorlását, kivéve a vitarendezési eljárás hatálya alá eső ügyeket.
d)
Azon e határozat 5. cikke szerinti érdekelt harmadik személy, aki okkal feltételezheti, hogy nem tájékoztatták az eljárás jellegéről és tárgyáról a 773/2004/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének, valamint a 802/2004/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Ugyanez vonatkozik arra a vitarendezési eljárás hatálya alá tartozó ügyben résztvevő panaszosra, aki okkal feltételezheti, hogy nem tájékoztatták az eljárás jellegéről és tárgyáról a 773/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(3) A meghallgatási tisztviselő az (1) vagy a (2) bekezdés alapján hozzá intézett kérésről indokolt határozatot hoz, és e határozatot közli a kérést megfogalmazó személlyel, valamint az eljárásban érintett bármely egyéb személlyel.
8. cikk
Üzleti titkok és egyéb bizalmas információk
(1) Amennyiben a Bizottság olyan információt szándékozik nyilvánosságra hozni, amely bármely vállalkozás vagy személy üzleti titkának vagy egyéb bizalmas információjának minősülhet, a Versenyjogi Főigazgatóság írásban tájékoztatja az utóbbiakat erről a szándékáról és annak indokairól. Meg kell határozni egy olyan határidőt, amelyen belül az érintett vállalkozás vagy személy előterjesztheti az írásbeli észrevételeit.
(2) Ha az érintett vállalkozás vagy személy ellenzi az információk nyilvánosságra hozatalát, a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. Ha a meghallgatási tisztviselő megállapítása szerint az információk nyilvánosságra hozhatók, mivel nem minősülnek üzleti titoknak vagy egyéb bizalmas információnak, illetve nyomós érdek fűződik a nyilvánosságra hozatalhoz, erről a megállapításról indokolt határozatban értesíteni kell az érintett vállalkozást vagy személyt. A határozat meghatározza azt az időpontot, amelyet követően az információt nyilvánosságra hozzák. Az értesítés és a nyilvánosságra hozatal között legalább egy hétnek kell eltelnie.
(3) Az (1) és (2) bekezdés értelemszerűen vonatkozik az információnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel útján történő nyilvánosságra hozatalára is.
(4) Ha egy fél védelemhez való jogának hatékony gyakorlása, valamint a titoktartáshoz fűződő jogos érdek közötti egyensúly megteremtése érdekében szükséges, a meghallgatási tisztviselő úgy határozhat, hogy az aktának a fél védelemhez való jogának gyakorlásához nélkülözhetetlen része tekintetében korlátozott hozzáférést biztosít a kérelmező fél részére, amely hozzáférés részleteit a meghallgatási tisztviselő állapítja meg.
5. FEJEZET
HATÁRIDŐK MEGHOSSZABBÍTÁSA
9. cikk
A határidők meghosszabbítása iránti kérelmek
(1) Ha a kifogásközlés címzettje úgy véli, hogy a kifogásközlés megválaszolására megszabott határidő túl rövid, a felelős igazgatóhoz intézett indokolt kérelemben igényelheti a határidő meghosszabbítását. E kérelmet kellő idővel a Szerződés 101. és 102. cikke szerinti eljárások eredeti határidejének lejárta előtt, továbbá legalább öt munkanappal a 139/2004/EK rendelet szerinti eljárások eredeti határidejének lejárta előtt kell benyújtani. Ha a kérelemnek nem adnak helyt, vagy a kifogásközlés azon címzettje, aki a kérelmet benyújtotta, nem ért egyet a biztosított hosszabbítás mértékével, az eredeti határidő lejárta előtt a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet felülvizsgálat céljából. A meghallgatási tisztviselő a felelős igazgató meghallgatását követően eldönti, hogy szükség van-e határidő meghosszabbítására ahhoz, hogy a kifogásközlés címzettje hatékonyan élhessen a meghallgatáshoz való jogával, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy el kell kerülni az eljárások indokolatlan elhúzódását. A Szerződés 101. és 102. cikke szerinti eljárások során a meghallgatási tisztviselő többek között az alábbi tényezőket veszi figyelembe:
a)
az akta mérete és bonyolultsága;
b)
a kifogásközlés azon címzettje, aki a kérelmet benyújtotta korábban hozzáfért-e az információkhoz;
c)
bármely más objektív akadály, amellyel a kifogásközlés azon címzettjének, aki a kérelmet benyújtotta esetlegesen szembe kell néznie észrevételeinek benyújtásakor.
Az első albekezdés a) pontjában foglaltak felmérése céljából a jogsértések számát, a jogsértés(ek) állítólagos időtartamát, a dokumentumok méretét és számát és a szakértői tanulmányok méretét és bonyolultságát kell figyelembe venni.
(2) Ha a más részt vevő felek, valamely panaszos vagy az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személy úgy vélik, hogy az álláspontjuk ismertetésére rendelkezésre álló határidő túl rövid, az eredeti határidő lejárta előtt kellő időben a felelős igazgatóhoz intézett indokolt kérelemmel igényelhetik a határidő meghosszabbítását. Ha a kérelemnek nem adnak helyt, vagy a más részt vevő fél, a panaszos vagy az érdekelt harmadik személy nem ért egyet a határozattal, a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet felülvizsgálat céljából. A meghallgatási tisztviselő a felelős igazgató meghallgatását követően dönt arról, hogy meg kell-e adni a határidő-hosszabbítást.
6. FEJEZET
A SZÓBELI MEGHALLGATÁS
10. cikk
Szervezés és rendeltetés
(1) A meghallgatási tisztviselő megszervezi és lebonyolítja a Szerződés 101. és 102. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet végrehajtását szolgáló rendelkezések szerinti meghallgatásokat.
(2) A szóbeli meghallgatásokat a meghallgatási tisztviselő folytatja le, és ennek során teljes függetlenséget élvez.
(3) A meghallgatási tisztviselő gondoskodik a meghallgatás szabályszerű lebonyolításáról, valamint hozzájárul a meghallgatás és az annak alapján hozott döntések tárgyilagosságához.
(4) A meghallgatási tisztviselő gondoskodik arról, hogy a meghallgatás kellő lehetőséget nyújtson a kifogásközlés címzettjeinek, a más részt vevő feleknek, valamint a panaszosoknak és a szóbeli meghallgatáson való részvételre engedélyt kapott, az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyeknek, hogy előadják álláspontjukat a Bizottság előzetes megállapításairól.
11. cikk
A szóbeli meghallgatás előkészítése
(1) A meghallgatási tisztviselő felel a szóbeli meghallgatás előkészítéséért, és megteszi az összes megfelelő intézkedést ennek érdekében. A szóbeli meghallgatás megfelelő előkészítése érdekében a meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval történő konzultációt követően előzetesen megküldheti a meghallgatásra meghívott személyek részére azoknak a kérdéseknek a jegyzékét, amelyekkel kapcsolatban felkéri őket álláspontjuk kifejtésére. A meghallgatási tisztviselő emellett jelezheti a meghallgatásra meghívott személyeknek a vita súlyponti területeit, különös tekintettel azokra a tényekre és kérdésekre, amelyeket a kifogásközlés szóbeli meghallgatást kérő címzettjei fel kívánnak vetni.
(2) Ebből a célból a meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval folytatott konzultációt követően tárgyalhat a meghallgatásra meghívott személyekkel és - adott esetben - a Bizottság szolgálataival a meghallgatás előkészítése érdekében.
(3) A meghallgatási tisztviselő előzetes írásbeli értesítést is kérhet a meghallgatásra meghívott személyek tervezett nyilatkozatának lényegi tartalmáról.
(4) A meghallgatási tisztviselő határidőt állapíthat meg a meghallgatásra meghívott valamennyi személy számára ahhoz, hogy megküldjék a nevükben részt vevő személyek jegyzékét. A meghallgatási tisztviselő a meghallgatás időpontja előtt kellő időben hozzáférhetővé teszi ezt a jegyzéket a szóbeli meghallgatásra meghívott valamennyi személy számára.
12. cikk
Időzítés és lebonyolítás
(1) A felelős igazgatóval folytatott konzultációt követően a meghallgatási tisztviselő meghatározza a meghallgatás dátumát, időtartamát és helyét. Elnapolás iránti kérelem esetében a meghallgatási tisztviselő dönt annak engedélyezéséről vagy elutasításáról.
(2) A meghallgatási tisztviselő dönt arról, hogy a meghallgatás során új dokumentumok előterjesztése elfogadható-e, továbbá hogy egy fél nevében kik hallgathatók meg.
(3) A meghallgatási tisztviselő lehetővé teheti azoknak a feleknek, akikhez kifogásközlést intéztek, a más részt vevő feleknek, a panaszosoknak, a meghallgatásra meghívott más személyeknek, a Bizottság szolgálatainak és a tagállamok hatóságainak, hogy kérdéseket tegyenek fel a meghallgatás során. Amennyiben kivételesen egy kérdés egészében vagy részben nem válaszolható meg a szóbeli meghallgatáson, a meghallgatási tisztviselő engedélyezheti, hogy meghatározott határidőn belül írásban adjanak választ. Ezen írásbeli választ a szóbeli meghallgatás valamennyi résztvevőjének át kell adni, kivéve, ha a meghallgatási tisztviselő a kifogásközlés címzettjének védelemhez való joga vagy bármely személy üzleti titka vagy más bizalmas információja védelme érdekében másként dönt.
(4) Ha a meghallgatáshoz való jog érvényesítése érdekében szükséges, a meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval folytatott konzultációt követően lehetővé teheti az érintett felek, a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyek számára, hogy a szóbeli meghallgatást követően további írásbeli észrevételeket terjesszenek elő. A meghallgatási tisztviselő meghatározza az ilyen dokumentumok előterjesztésének határidejét. A Bizottság nem köteles figyelembe venni az említett határidőt követően beérkezett írásbeli észrevételeket.
13. cikk
Az üzleti titkok védelme és a bizalmas kezelés a szóbeli meghallgatáson
Általában minden személyt a meghallgatáson részt vevő összes többi meghívott személy jelenlétében hallgatnak meg. A meghallgatási tisztviselő úgy is határozhat, hogy adott személyeket külön, zárt ülésen hallgat meg, figyelembe véve üzleti titkaik és más bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdeküket.
7. FEJEZET
AZ IDŐKÖZI JELENTÉS ÉS AZ ÉSZREVÉTELEK MEGTÉTELÉHEZ VALÓ JOG
14. cikk
Időközi jelentés és észrevételek
(1) A meghallgatási tisztviselő időközi jelentést nyújt be a Bizottság illetékes tagjának a meghallgatásról és az annak alapján általa levont következtetésekről, figyelemmel az eljárási jogok hatékony gyakorlásának tiszteletben tartására. Az e jelentésbe foglalt észrevételek többek között az alábbi eljárási kérdéseket érintik:
a)
a dokumentumok nyilvánosságra hozatala és az aktába való betekintés;
b)
a kifogásközlés megválaszolásának határideje;
c)
a meghallgatáshoz való jog betartása;
d)
a szóbeli meghallgatás szabályos lefolytatása.
A jelentés másolatát meg kell küldeni a versenypolitikáért felelős főigazgatónak, a felelős igazgatónak, valamint a Bizottság egyéb illetékes szolgálatainak.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentésen túl, és attól függetlenül, a meghallgatási tisztviselő észrevételeket tehet az eljárások továbbfejlesztésével és pártatlanságával kapcsolatban. Ennek során a meghallgatási tisztviselő különösen arról gondoskodik, hogy a Bizottság határozattervezeteinek elkészítése során kellően figyelembe vegyék a tárgyhoz tartozó valamennyi tényt - legyenek azok az érdekeltek szempontjából akár kedvezőek, akár kedvezőtlenek -, beleértve az esetleges jogsértés súlyossága és időtartama tekintetében releváns ténybeli elemeket. Ezen észrevételek többek között vonatkozhatnak további információk szükségességére, egyes kifogások visszavonására, további kifogások megfogalmazására, vagy az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti további vizsgálati intézkedésekre irányuló javaslatra.
A versenypolitikai főigazgatót, a felelős igazgatót és a Jogi Szolgálatot tájékoztatni kell ezekről az észrevételekről.
8. FEJEZET
KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS VITARENDEZÉSEK
15. cikk
Kötelezettségvállalások és vitarendezések
(1) Az eljárásokban részt vevő azon felek, akik az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének megfelelően kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tegyenek, a 9. cikk szerinti eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében.
(2) A kartellügyek azon felei, akik részt vesznek a 773/2004/EK rendelet 10a. cikke szerinti vitarendezési megbeszéléseken, a vitarendezési eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében.
9. FEJEZET
ZÁRÓJELENTÉS
16. cikk
Tartalom és a határozat elfogadása előtti továbbítás
(1) A meghallgatási tisztviselő az ügyben a tanácsadó bizottság elé terjesztendő határozattervezet alapján írásbeli zárójelentést készít a 14. cikk (1) bekezdésében említett eljárási jogoknak az eljárások minden szakaszában történő hatékony gyakorlása tiszteletben tartásáról. A jelentés azt is megvizsgálja, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére.
(2) A zárójelentést meg kell küldeni a Bizottság illetékes tagjának, a versenypolitikáért felelős főigazgatónak és a felelős igazgatónak, valamint a Bizottság egyéb illetékes szolgálatainak. A zárójelentést el kell juttatni a tagállamok illetékes hatóságainak, valamint - az EGT-megállapodás 23. és 24. jegyzőkönyvében meghatározott, együttműködésre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban - az EFTA Felügyeleti Hatóságának.
17. cikk
A Bizottsághoz történő benyújtás és a közzététel
(1) A meghallgatási tisztviselő zárójelentését a Bizottság elé kell terjeszteni az határozattervezettel együtt, hogy a Bizottság egyedi ügyben hozott döntése során teljeskörűen tájékozott legyen az eljárás lefolytatásával kapcsolatos valamennyi lényeges információról, továbbá arról, hogy az eljárások folyamán tiszteletben tartották az eljárási jogok hatékony gyakorlásához való jogot.
(2) A meghallgatási tisztviselő a határozat tervezetében történt esetleges módosítások ismeretében annak Bizottság általi elfogadását megelőzően módosíthatja a zárójelentést.
(3) A Bizottság a határozattal együtt megküldi a meghallgatási tisztviselő zárójelentését a határozat címzettjeinek. A Bizottság a határozattal együtt közzéteszi a meghallgatási tisztviselő zárójelentését az Európai Unió Hivatalos Lapjában, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelméhez fűződő jogos érdeket.
10. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
18. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezés
(1) A 2001/462/EK, ESZAK határozat hatályát veszti.
(2) A 2001/462/EK, ESZAK határozat alapján már megtett eljárási intézkedések továbbra is hatályban maradnak. Az e határozat hatálybalépése előtt hozott vizsgálati intézkedések tekintetében a meghallgatási tisztviselő elutasíthatja a 4. cikk szerinti hatáskörének gyakorlását.
Azokban az esetekben, amikor az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás megindítására, vagy a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindítására e határozat hatálybalépését megelőzően került sor, az e határozat 14. cikke szerinti időközi jelentés és a 16. cikk szerinti zárójelentés nem terjed ki a vizsgálati szakaszra, kivéve, ha a meghallgatási tisztviselő másként dönt.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. október 13-án.