ROZHODNUTÍ RADY 2011/871/SZBP
ze dne 19. prosince 2011
o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Evropskou unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.
(2)
Dne 17. června 2002 Rada schválila podmínky financování operací na řešení krizí vedených Evropskou unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(3)
Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.
(4)
Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Evropská unie schopna rychlé vojenské reakce.
(5)
Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že Evropská unie by měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace EU.
(6)
Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (1). Toto rozhodnutí bylo následně několikrát změněno a nahrazeno, naposledy rozhodnutím 2008/975/SZBP (2).
(7)
Evropská unie je schopna provádět operace rychlé vojenské reakce v souladu s koncepcí definovanou Vojenským výborem EU. V souladu s touto koncepcí je Evropská unie schopna rozmístit bojové skupiny.
(8)
Systém počátečního financování je určen především a zejména pro operace rychlé reakce.
(9)
Cvičení na politické a vojenské strategické úrovni velení a kontrolní struktury a postupy pro vojenské operace EU v rámci cvičení prováděných na velitelství EU, schválené Politickým a bezpečnostním výborem, přispívají k posilování celkové operační připravenosti Unie.
(10)
O skutečnosti, zda má určitá operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), rozhoduje Rada v jednotlivých případech.
(11)
Podle čl. 41 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 31 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(12)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní tohoto rozhodnutí, a na financování mechanismu tudíž nepřispívá.
(13)
Podle článku 44 rozhodnutí 2008/975/SZBP provedla Rada přezkum uvedeného rozhodnutí a shodla se na tom, že jej pozmění.
(14)
V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí zrušit rozhodnutí 2008/975/SZBP a nahradit jej novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumějí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie s výjimkou Dánska;
b)
„přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohod, které uzavřely s Evropskou unií;
c)
„operacemi“ operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;
d)
„vojenskými podpůrnými akcemi“ operace EU nebo jejich části na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství Evropské unie.
KAPITOLA 1
MECHANISMUS
Článek 2
Vytvoření mechanismu
1. Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
2. Mechanismus se nazývá ATHENA.
3. ATHENA jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států.
Článek 3
Způsobilost k právům a právním úkonům
K výkonu správy financování vojenských nebo obranných operací EU je ATHENA vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. ATHENA je nezisková.
Článek 4
Koordinace se třetími stranami
V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Evropské unie koordinuje ATHENA svou činnost s členskými státy, orgány a institucemi Unie a mezinárodními organizacemi.
KAPITOLA 2
ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
Článek 5
Řídící orgány a pracovníci
1. Z pověření zvláštního výboru řídí ATHENU
a)
správce;
b)
velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);
c)
účetní.
2. ATHENA využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Unie. ATHENA využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
3. Generální tajemník Rady může správci a účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
4. Orgány a pracovníci ATHENY zahajují činnost podle operativních potřeb.
Článek 6
Zvláštní výbor
1. Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu.
Zástupci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise se vyzvou k účasti na schůzích zvláštního výboru, bez možnosti hlasování.
2. ATHENA je řízena z pověření zvláštního výboru.
3. Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace,
a)
je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;
b)
zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;
c)
velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
4. Předsednictví Rady svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
5. Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
6. Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
7. Správce náležitě informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který se týká ATHENY.
8. Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
9. Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené tímto rozhodnutím.
10. Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
11. Akty schválené zvláštním výborem podle tohoto rozhodnutí podepisuje při jejich schvalování předseda zvláštního výboru a správce.
Článek 7
Správce
1. Poté, co generální tajemník Rady informuje zvláštní výbor, jmenuje správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
2. Správce vykonává své úkoly jménem ATHENY.
3. Správce:
a)
sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;
c)
je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;
d)
co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace EU;
e)
založí jménem ATHENY jeden nebo více bankovních účtů.
4. Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
5. Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k plnění výdajů financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
6. Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací EU. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
7. Správce je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 8
Velitel operace
1. Velitel operace vykonává jménem ATHENY své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
2. Velitel operace v souvislosti s operací, které velí,
a)
zasílá správci své návrhy oddílu „výdaje - společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;
b)
jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se společných operačních nákladů a výdajů podle článku 28; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem ATHENY zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem ATHENY také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí.
3. Velitel operace je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná, k plnění výdajů na operaci pod jeho velením financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
4. S výjimkou řádně odůvodněných případů schválených zvláštním výborem na návrh správce používá velitel operace účetnictví a systém správy majetku stanovený ATHENOU. Domnívá-li se správce, že takové okolnosti nastaly, informuje předem zvláštní výbor.
Článek 9
Účetní
1. Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu tří let.
2. Účetní plní své povinnosti jménem ATHENY.
3. Účetní je pověřen
a)
řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a zpětným získáváním stanovených pohledávek;
b)
přípravou finannčních výkazů ATHENY za každý rok a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;
c)
pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;
d)
vedením účetnictví pro ATHENU;
e)
stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;
f)
stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;
g)
uchováváním účetních dokladů;
h)
správou pokladny společně se správcem.
4. Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv ATHENY, a k plnění rozpočtu, který ATHENA spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
5. Účetní je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 10
Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky ATHENY
1. Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
2. Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
3. Zástupce správce jedná jménem správce v době jeho nepřítomnosti. Zástupce účetního jedná jménem účetního v době jeho nepřítomnosti.
4. Úředníci a jiní pracovníci Evropské unie podléhají při plnění úkolů jménem ATHENY nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
5. Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby ATHENY se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a ujednání mezi vnitrostátním správním orgánem a orgánem Unie nebo ATHENOU.
6. Pracovníci ATHENY musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
7. Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Unie ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici ATHENĚ.
KAPITOLA 3
SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ A RÁMCOVÉ SMLOUVY
Článek 11
Správní ujednání a rámcové smlouvy
1. S členskými státy nebo orgány a institucemi Unie, třetím státem nebo mezinárodní organizací mohou být sjednána správní ujednání za účelem usnadnění zadávání zakázek nebo finančních hledisek vzájemné podpory při operacích co nejefektivnějším způsobem z hlediska nákladů.
2. Tato ujednání se předkládají:
a)
ke konzultaci zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s členskými sáty, orgány nebo institucemi Unie;
b)
ke schválení zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s třetími státy nebo mezinárodními organizacemi.
3. Tato ujednání podepisuje správce nebo případně velitel operace jménem ATHENY a příslušné správní orgány stran uvedených v odstavci 1.
4. Rámcové smlouvy mohou být uzavřeny v zájmu usnadnění co nejefektivnějšího zadávání zakázek. Dříve než tyto smlouvy podepíše správce, jsou předloženy ke schválení zvláštnímu výboru a jsou dány k dispozici členskými státům a velitelům operací pro případ, že by je chtěly využít. Tímto ustanovením nebude žádnému členskému státu uložena jakákoli povinnost, aby na základě rámcové smlouvy využíval produkty či služby nebo na tyto produkty či služby zadával zakázky.
Článek 12
Správní ujednání stálá a ad hoc o způsobech platby příspěvků třetích států
1. V rámci dohod mezi Evropskou unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Evropské unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Evropské unie, sjedná správce s těmito třetími státy správní ujednání stálá nebo ad hoc. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi ATHENOU a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků.
2. Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
3. Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních podle odstavce 1 předtím, než je jménem ATHENY podepíše.
4. Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro přípěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
KAPITOLA 4
BANKOVNÍ ÚČTY
Článek 13
Založení a účel
1. Veškeré bankovní účty jsou založeny u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě a jedná se o běžné nebo krátkodobé účty v eurech. V řádně odůvodněných případech mohou být účty po schválení správcem založeny u finančních ústavů se sídlem mimo území členských států.
2. V řádně odůvodněných případech mohou být založeny účty i v jiné měně než v eurech.
3. Na tyto bankovní účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k úhradě nákladů spravovaných ATHENOU a k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci.
Článek 14
Správa finančních prostředků
1. Každou platbu z účtu ATHENY musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
2. Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
KAPITOLA 5
SPOLEČNÉ NÁKLADY
Článek 15
Definice společných nákladů a období způsobilosti
1. Společné náklady uvedené v příloze I nese ATHENA nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se uvedené náklady nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
2. Kromě toho nese ATHENA společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž ATHENA nese tyto náklady.
3. Během aktivní fáze operace, tj. ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese ATHENA tyto společné operativní náklady:
a)
společné náklady uvedené v části A přílohy III;
b)
společné náklady uvedené v části B přílohy III, rozhodne-li o tom Rada;
c)
společné náklady uvedené v části C přílohy III na žádost velitele operace a po schválení zvláštním výborem.
4. Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese ATHENA jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
5. Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li schválena účetní závěrka operace.
6. Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Unie nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
7. Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle části B přílohy III- považují za společné náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
8. V případě, že zvláštní výbor nedosáhne jednomyslnosti, může tuto věc na podnět předsednictví předložit Radě.
Článek 16
Cvičení
1. Společné náklady na cvičení Evropské unie jsou financovány prostřednictvím ATHENY podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
2. Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Evropské unii tím, že využije společná aktiva a kapacity NATO poskytnuté pro účely cvičení.
3. Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené
a)
s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;
b)
s plánovací a přípravnou fází cvičení, pokud nejsou schváleny zvláštním výborem;
c)
s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.
Článek 17
Referenční částka
Každé rozhodnutí Rady, kterým Rada rozhodne zahájit nebo prodloužit vojenskou operaci EU, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Správce propočítá částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období především za podpory vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li ve funkci. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvarům Rady odpovědným za posouzení návrhu rozhodnutí. Členové zvláštního výboru se vyzvou k jednáním tohoto orgánu ohledně příslušné referenční částky.
KAPITOLA 6
ROZPOČET
Článek 18
Rozpočtové zásady
1. Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje týkající se společných nákladů spravovaných mechanismem ATHENA.
2. Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
3. Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
4. Rozpočtové příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Všechny příjmy a výdaje týkající se společných nákladů musí být provedeny přiřazením k určitému okruhu rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny, s výjimkou případů podle čl. 32 odst. 5.
Článek 19
Roční rozpočet
1. Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok a v případě jednotlivých operacích ve spolupráci s veliteli dotyčných operací.
2. Návrh rozpočtu obsahuje
a)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;
b)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;
c)
prozatímní prostředky uvedené v článku 26;
d)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
4. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „prozatímní prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro plnění zanesených prostředků.
5. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;
b)
z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.
6. Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru nejpozději do 31. října. Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným členským státům a přispívajícím třetím státům.
Článek 20
Opravné rozpočty
1. Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, včetně případů, kdy je operace zahájena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
2. Vyplývá-li tento návrh opravného rozpočtu ze zahájení nové operace nebo ze změn v rozpočtu probíhající operace, správce informuje zvláštní výbor o celkových nákladech předpokládaných pro tuto operaci. Pokud tyto náklady podstatně překročí příslušnou referenční částku, může zvláštní výbor požádat o jejich schválení Radu.
3. Návrh opravného rozpočtu vyplývající ze zahájení nové operace se předkládá zvláštnímu výboru během období čtyř měsíců po schválení referenční částky, pokud zvláštní výbor nerozhodne o delší lhůtě.
Článek 21
Převody
1. Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud
a)
se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci
nebo
b)
zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.
2. Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
Článek 22
Přenesení prostředků
1. Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se na konci rozpočtového roku zruší, není-li stanoveno v odstavci 2 jinak.
2. Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě ATHENY, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
3. Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenesení prostředků z předchozího rozpočtového roku, které nebyly přiděleny na závazky. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
4. Prostředky přidělené z předcházejícího rozpočtového roku se přenášejí a zvláštní výbor je o tom informován správcem do 15. února.
Článek 23
Plnění rozpočtu předem
Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operativního hlediska.
KAPITOLA 7
PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY
Článek 24
Určení příspěvků
1. Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
2. Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků přispívajících států.
3. Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 12.
4. Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU a s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
5. Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Unie. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
Článek 25
Rozvrh platby příspěvků
1. Stanovila-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci EU, poskytnou přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o odlišné procentní sazbě. Správce požádá o příspěvky podle operačních potřeb pro příslušnou operaci až do dohodnuté úrovně.
2. Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
3. Byl-li pro určitou operaci stanoven opravný rozpočet, doplatí členské státy podle článku 24 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců v rámci rozpočtového roku, uhradí se zbývající částka příspěvků ve dvou splátkách. V tom případě se první splátka uhradí do 60 dnů od zahájení operace; druhá splátka se uhradí nejpozději ve lhůtě, kterou s ohledem na operativní potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od ustanovení tohoto odstavce odchýlit.
4. Správce rozešle vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvků, jakmile:
a)
je návrh rozpočtu na rozpočtový rok schválen zvláštním výborem podle článku 19. První výzva k úhradě příspěvků se týká operačních potřeb na dobu osmi měsíců. Druhá výzva k úhradě příspěvků se týká zbývajícího zůstatku příspěvků k úhradě, přičemž se zohlední zůstatek rozpočtového výnosu z předchozího roku, pokud zvláštní výbor po obdržení auditního stanoviska rozhodne, že se tento zůstatek zanese do stávajícího rozpočtu;
b)
je stanovena referenční částka podle čl. 25 odst. 1 nebo
c)
je schválen opravný rozpočet podle článku 20.
5. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků, s výjimkou první výzvy k úhradě příspěvků do rozpočtu nového rozpočtového období, kdy je stanovena lhůta 40 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
6. Všechny přispívající státy hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
7. Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
Článek 26
Počáteční financování výdajů
1. V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
2. Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce EU zúčastněné členské státy:
a)
buď uhradí příspěvky do ATHENY předem, nebo
b)
rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.
3. Za tímto účelem zřídí zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého členského státu, jež platí příspěvky předem, ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní prostředky. Tyto prozatímní prostředky se naplní z příspěvků uhrazených členskými státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků.
4. Veškeré prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3, které se používají na operaci, se musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, může jakýkoli členský stát, jež platí příspěvky předem, za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se dotyčný členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
6. Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci:
a)
mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy, jež platí příspěvky předem, použity do výše 75 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazené příspěvky doplní členské státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy;
b)
v případě uvedeném v písmenu a) tohoto odstavce jsou příspěvky na operaci podle čl. 25 odst. 1 hrazené členskými státy, které nezaplatily předem, zaplaceny po schválení dotyčnými členskými státy do pěti dnů poté, co správce odešle výzvu k úhradě příspěvků.
7. Bez ohledu na čl. 32 odst. 3 může velitel operace částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit.
8. Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
9. Úroky z počátečního financování budou každoročně rozděleny mezi členské státy, jež platí příspěvky předem, a přidány k jejich prozatímním prostředkům. Dané částky budou oznámeny dotčeným členským státům v rámci procesu každoročního schvalování rozpočtu.
Článek 27
Náhrada předběžného financování
1. Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od ATHENY na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
2. Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace - vykonává-li dosud svou funkci - a správcem.
3. Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
4. Není-li očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok ATHENY a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
5. Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím, i v případě, že operace je zrušena.
6. Náhrada zahrnuje úroky z částky, jež byla dána k dispozici prostřednictvím předběžného financování.
Článek 28
Výdaje spravované ATHENOU, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
1. Zvláštní výbor může na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací (dále jen „náklady nesené státy“) by měla být svěřena ATHENĚ, přestože za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy.
2. Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, a případně třetích stran, k zajištění uvedených služeb a dodávek, které jsou financovány jako náklady nesené státy.
3. Zvláštní výbor může rozhodnutím stanovit způsoby předběžného financování, pokud jde o náklady nesené státy.
4. ATHENA vede účetní záznamy o nákladech nesených státy, které jí byly svěřeny a jež vynaložily jednotlivé členské státy a případně třetí strany. Každý měsíc zasílá všem členským státům, a případně uvedeným třetím stranám, výkaz výdajů, za které členský stát či třetí strana odpovídá a které vznikly jí nebo jejím pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy, a případně uvedené třetí strany, zaplatí ATHENĚ požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
Článek 29
Úroky z prodlení
1. Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se obdobně pravidla Unie o úrocích z prodlení pro platby příspěvků do rozpočtu E|U stanovená článkem 71 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4).
2. Není-li platba opožděna o více než deset dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než deset dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
KAPITOLA 8
PLNĚNÍ VÝDAJŮ
Článek 30
Zásady
1. Prostředky ve správě ATHENY se používají podle zásad řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.
2. Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů ATHENY v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajištění jejich legality a správnosti. K plnění výdajů přijímají schvalující osoby rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím:
a)
pověřené osoby na vhodné úrovni;
b)
rozsah přenesených pravomocí a
c)
rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.
3. Zajišťuje se plnění prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných ATHENOU musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
4. Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li plnění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro plnění vlastních výdajů. Plní-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro plnění společných výdajů.
6. Zvláštní výbor může schválit pravidla pro plnění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
Článek 31
Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společné náklady přímo nesouvisející s konkrétní operací
Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, jakož i společných nákladů, které není možné přímo spojit s konkrétní operací.
Článek 32
Společné operativní náklady
1. Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo ATHENA, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
2. Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k plnění výdajů na operaci z bankovního účtu ATHENY na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem ATHENY.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše procentní sazby referenční částky schválené podle čl. 25 odst. 1, pokud Rada nerozhodne o vyšší úrovni závazků.
Zvláštní výbor může na návrh správce nebo velitele operace a s ohledem na operační nutnost a naléhavost rozhodnout o závazcích a případně platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě, pokud nebudou operační okolnosti vyžadovat jiné řešení. Tato odchylná úprava se nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
4. Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o plnění výdajů během tohoto období.
5. Odchylně od čl. 18 odst. 5 je velitel operace oprávněn v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci EU plnit nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
KAPITOLA 9
KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY
Článek 33
Vybavení a infrastruktura
1. Velitel operace navrhne s ohledem na vypořádání operace, které velel, konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně financované pro účely této operace. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
2. Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem případného nalezení jejich konečného uplatnění. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
3. Odpisovou sazbu pro vybavení, infrastrukturu a další prostředky schválí zvláštní výbor co nejdříve.
4. Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operativní potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:
a)
v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím ATHENY hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;
b)
v případě vybavení prodej prostřednictvím ATHENY členskému státu, hostitelské zemi nebo třetí straně, anebo uskladnění a údržba ATHENOU, členským státem nebo třetí stranou za účelem použití v další operaci.
5. Při prodeji se vybavení a infrastruktura prodávají za svou tržní hodnotu, nebo nelze-li ji stanovit, za spravedlivou a rozumnou cenu zohledňující specifické místní podmínky.
6. Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně či převedení na ně musí být v souladu s příslušnými platnými bezpečnostními pravidly.
7. Je-li rozhodnuto, že si ATHENA ponechá vybavení společně financované pro účely určité operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
KAPITOLA 10
ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS
Článek 34
Účtování společných operativních nákladů
Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od ATHENY, o výdajích, ke kterým přijal závazky, a o platbách, které provedl, a příjmech, které obdržel, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu ATHENY a používaného pro operaci pod jeho velením.
Článek 35
Konsolidovaná účetní závěrka
1. Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů a příjmů, které jsou plněny na přímou odpovědnost správce.
2. Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů ATHENY. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i příjmů, které obdržel.
KAPITOLA 11
AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
Článek 36
Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o plnění příjmů a výdajů od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
Článek 37
Podmínky provádění kontrol
1. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY musí před zahájením činnosti získat náležité prověření opravňující je k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo případně rovnocenné prověření od členského státu nebo NATO. Tyto osoby dbají na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
2. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů, které se uvedených příjmů a výdajů týkají, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na plnění příjmů a výdajů ATHENY poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených příjmů a výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
Článek 38
Externí audit účetnictví
1. Bylo-li plnění výdajů ATHENY svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo mezinárodní organizaci, uplatňuje uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro kontrolu vlastních výdajů.
2. Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést kontrolu společných nákladů ATHENY vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
3. Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje z řad kandidátů navržených členskými státy členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců.
Kandidáti musí být členy nejvyšší vnitrostátní auditní instituce v členském státě nebo být touto institucí doporučeni a musí poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem ATHENY. Při plnění těchto úkolů:
a)
jsou členové sboru nadále placeni z prostředků své původní instituce; ATHENA nese náklady na služební cestu v souladu s pravidly platnými pro úředníky Evropské unie na odpovídajícím platovém stupni;
b)
členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení vnější kontroly účetnictví;
c)
členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;
d)
členové sboru ověřují během finančního roku, jakož i ex post, prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo v počáteční fázi financované ATHENOU plněny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.
Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů nebo může prodloužit funkční období dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
4. Zvláštní výbor může případ od případu a v reakci na konkrétní potřeby rozhodnout o použití jiných externích subjektů.
5. Náklady na audit prováděný auditory jménem ATHENY se považují za společné náklady, které hradí ATHENA.
Článek 39
Interní audit účetnictví
1. Na návrh správce a poté, co informoval zvláštní výbor, jmenuje generální tajemník Rady interního auditora ATHENY a nejméně jednoho zástupce interního auditora na období tří let, které lze jednou prodloužit; interní auditoři musí mít nezbytnou odbornou kvalifikaci a poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Interní auditor nemůže být ani schvalující osobou, ani účetním; nemůže se podílet na přípravě finančních výkazů.
2. Interní auditor podává správci zprávy o otázkách týkajících se rizik tak, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídicích a kontrolních systémů a doporučení pro zlepšení vnitřní kontroly operací a na podporu řádného finančního řízení. Odpovídá zejména za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních řídicích systémů a výkonu útvarů při provádění politik a plnění cílů s ohledem na rizika s nimi spojená.
3. Interní auditor vykonává své povinnosti v rámci všech útvarů podílejících se na vybírání příjmů ATHENY nebo na plnění výdajů financovaných ATHENOU.
4. Interní auditor provede během daného rozpočtového roku podle potřeby jeden nebo více auditů. O svých závěrech a doporučeních podá zprávu správci a informuje o nich velitele operace. Velitel operace a správce zajistí, aby na základě doporučení vyplývajících z auditu byla přijata následná opatření.
5. Správce každoročně podá zvláštnímu výboru zprávu o vykonané práci v oblasti interního auditu, v níž je uveden počet a druh provedených interních auditů, zjištěné výsledky, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Každý velitel operace dále umožní internímu auditorovi neomezený přístup k operaci, jíž velí. Interní auditor ověřuje řádné fungování finančních a rozpočtových systémů a postupů a zajišťuje fungování důkladných a účinných systémů vnitřní kontroly.
7. Výsledky činnosti a zprávy interního auditora jsou spolu se všemi souvisejícími podklady poskytnuty k dispozici sboru auditorů.
Článek 40
Výroční předávání účtů a účetní závěrka
1. Každý velitel operace poskytne účetnímu ATHENY do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, které velí, podle toho, která událost nastane dříve, nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 28 a roční zprávu o činnosti.
2. Správce sestaví za pomoci účetního a každého velitele operace do 15. května následujícího po skončení rozpočtového roku finanční výkazy a výroční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
3. Do osmi týdnů po předání finančních výkazů poskytne zvláštnímu výboru sbor auditorů výrok k auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, mu poskytne auditované finanční výkazy ATHENY.
4. Do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku poskytne sbor auditorů zvláštnímu výboru zprávu o auditu a zvláštní výbor posoudí zprávu o auditu, výrok k auditu a finanční výkazy s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
5. Účetní a každý velitel operace uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty a inventární soupisy po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria. Po skončení operace zajistí velitel operace předání všech účtů a inventárních soupisů účetnímu.
6. Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok. Zvláštní výbor může nicméně rozhodnout zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek výše uvedeného rozpočtového výnosu poté, co obdrží výrok k auditu od sboru auditorů.
7. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
8. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
9. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
10. Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
Článek 41
Uzavření účtů za operaci
1. Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce za pomoci účetního a velitele operace předloží zvláštnímu výboru finanční výkazy za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, až ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
2. Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do finančních výkazů příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním této operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje ve finančních výkazech pro ATHENU a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s postupem uvedeným v článku 40.
3. Zvláštní výbor na základě výroku sboru auditorů schválí finanční výkazy pro danou operaci, které mu byly předloženy. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
4. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
KAPITOLA 12
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Odpovědnost
1. Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Unie nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. ATHENA je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
2. Unie ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
3. Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy prostřednictvím ATHENY. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
4. V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát prostřednictvím ATHENY v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
5. Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Unii ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
Článek 43
Přezkum a revize
V případě potřeby se na žádost členského státu nebo po každé operaci provede přezkum tohoto rozhodnutí nebo jeho části, včetně příloh. Revize se provede alespoň jednou za tři roky. V průběhu přezkumu či revize se lze obrátit na všechny odborníky, kteří by mohli přispět k dané činnosti, zejména na řídící orgány ATHENY.
Článek 44
Závěrečná ustanovení
Rozhodnutí 2008/975/SZBP se zrušuje.
Článek 45
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
A TANÁCS 2011/871/KKBP HATÁROZATA
(2011. december 19.)
az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (ATHENA) létrehozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 41. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács az 1999. december 10-11-i helsinki ülésén többek között abban állapodott meg, hogy „az EU által vezetett műveletek keretében történő önkéntes együttműködésükkor a tagállamoknak 2003-ig képesnek kell lenniük arra, hogy 60 napon belül 50 000-60 000 főnyi, a petersbergi feladatok teljes körű végrehajtására alkalmas haderőt felvonultassanak és azt legalább egy éven keresztül fenntartsák”.
(2)
2002. június 17-én a Tanács jóváhagyta az Unió által vezetett katonai vagy védelmi vonatkozású válságkezelési műveletek finanszírozásának módozatait.
(3)
A Tanács a 2003. május 14-i következtetéseiben megerősítette a gyorsreagálási képességek szükségességét, különösen a humanitárius és mentési feladatok terén.
(4)
Az Európai Tanács a 2003. június 19-20-i theszaloníki ülésén üdvözölte a Tanács 2003. május 19-i következtetéseit, amelyek megerősítették különösen az Európai Unió katonai gyorsreagálási képességének a szükségességét.
(5)
2003. szeptember 22-i ülésén a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Uniónak képesnek kell lennie a katonai műveletek közös költségei finanszírozásának rugalmas igazgatására, tekintet nélkül e műveletek terjedelmére, összetettségére vagy sürgősségére, különösen egy, az Unió bármely jövőbeli katonai művelete közös költségeinek finanszírozása tekintetében illetékes állandó finanszírozási mechanizmus legkésőbb 2004. március 1-jéig történő létrehozásával.
(6)
A Tanács 2004. február 23-án elfogadta az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának létrehozásáról szóló 2004/197/KKBP határozatot (1). A határozatot több alkalommal módosították, illetve más jogi aktusok léptek a helyébe, így legutóbb a 2008/975/KKBP határozat (2).
(7)
Az EU rendelkezik az Európai Unió Katonai Bizottsága által meghatározott fogalom szerinti katonai gyorsreagálási műveletek végrehajtásának képességével. Az EU rendelkezik az Európai Unió Katonai Bizottsága által meghatározott fogalom szerinti harccsoportok telepítésének képességével.
(8)
Az előfinanszírozási rendszer mindenekelőtt a gyorsreagálási műveletek finanszírozására szolgál.
(9)
Az EU katonai műveleteire érvényes parancsnoklási és ellenőrzési struktúrákra és eljárásokra vonatkozó, politikai és katonai stratégiai szintű, az EU parancsnokságain keresztül megvalósított és a Politikai és Biztonsági Bizottság által jóváhagyott gyakorlatok hozzájárulnak az Unió általános műveleti készenlétének fokozásához.
(10)
A Tanács eseti alapon határoz arról, hogy egy műveletnek vannak-e katonai vagy védelmi vonatkozásai, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 41. cikkének (2) bekezdése értelmében.
(11)
Az EUSZ 41. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint azon tagállamok, amelyek képviselői a 31. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti formális nyilatkozatot tettek a Tanácsban, nem kötelesek hozzájárulni az érintett katonai vagy védelmi vonatkozású műveletek finanszírozásához.
(12)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozatban, így a mechanizmus finanszírozásában sem.
(13)
A 2008/975/KKBP határozat 44. cikke értelmében a Tanács elvégezte az említett határozat felülvizsgálatát, és megállapodott annak módosításairól.
(14)
Az érthetőség érdekében a 2008/975/KKBP határozatot hatályon kívül kell helyezni és új határozattal kell helyettesíteni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „részt vevő tagállamok”: az Európai Unió tagállamai, Dánia kivételével;
b) „hozzájáruló államok”: azon tagállamok, amelyek az EUSZ 41. cikke (2) bekezdésével összhangban hozzájárulnak az érintett katonai művelet finanszírozásához, illetve azon harmadik államok, amelyek az általuk az Európai Unióval kötött megállapodások alapján hozzájárulnak e művelet közös költségeinek finanszírozásához;
c) „műveletek”: az Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei;
d) „katonai támogató fellépések”: az Európai Unió olyan katonai vagy védelmi vonatkozású, ugyanakkor nem európai uniós parancsnokság alá tartozó műveletei vagy azok részei, amelyekről a Tanács határoz és amelyek célja valamely harmadik ország vagy harmadik szervezet támogatása.
1. FEJEZET
MECHANIZMUS
2. cikk
A mechanizmus létrehozása
(1) Létrejön egy, a műveletek közös költségei finanszírozásának igazgatására irányuló mechanizmus.
(2) A mechanizmus elnevezése a következő: ATHENA.
(3) Az ATHENA a részt vevő tagállamok, illetve - egyedi műveletek esetén - a hozzájáruló államok nevében jár el.
3. cikk
Jogképesség
Az ATHENA rendelkezik az Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei finanszírozásának igazgatása céljából szükséges jogképességgel; így például bankszámlát tarthat fenn, javakat szerezhet meg, tarthat tulajdonában vagy idegeníthet el, szerződéseket vagy igazgatási megállapodásokat köthet, illetve bíróság előtt eljárhat. Az ATHENA nyereségszerzési cél nélkül működik.
4. cikk
Harmadik felekkel történő koordináció
A feladatai ellátásához szükséges mértékben és az Európai Unió céljaival és politikáival összhangban, az ATHENA koordinálja tevékenységét a tagállamokkal, uniós intézményekkel és szervekkel, valamint nemzetközi szervezetekkel.
2. FEJEZET
SZERVEZETI FELÉPÍTÉS
5. cikk
Igazgatási szervek és személyzet
(1) Az ATHENA igazgatását - a különbizottság felügyelete alatt - az alábbi személyek végzik:
a)
az ügyvezető;
b)
az egyes műveletek parancsnoka (a továbbiakban: a műveleti parancsnok) az általa vezetett műveletek tekintetében;
c)
a számvitelért felelős tisztviselő.
(2) Az ATHENA a lehető legnagyobb mértékben felhasználja az Unió már meglévő igazgatási struktúráit. Az ATHENA az uniós intézmények által adott esetben rendelkezésére bocsátott, illetve a tagállamok által kirendelt személyzetet veszi igénybe.
(3) A Tanács főtitkára - adott esetben valamely részt vevő tagállam javaslatára - biztosítja az ügyvezető és a számvitelért felelős tisztviselő számára a feladataik ellátásához szükséges személyzetet.
(4) Az ATHENA szerveit és személyzetét a műveleti szükségletek függvényében kell igénybe venni.
6. cikk
A különbizottság
(1) A részt vevő tagállamok mindegyikének egy-egy képviselőjéből álló különbizottság jön létre.
A különbizottság üléseire az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság képviselőit is meghívják, akik az üléseken szavazati jog nélkül vesznek részt.
(2) Az ATHENA igazgatása a különbizottság felügyelete alatt történik.
(3) Amennyiben a különbizottság egy meghatározott művelet közös költségeinek finanszírozásáról tanácskozik, úgy
a)
a különbizottság a hozzájáruló tagállamok mindegyikének egy-egy képviselőjéből áll;
b)
a hozzájáruló harmadik államok képviselői részt vesznek a különbizottság tanácskozásain. A szavazásokon azonban nem vehetnek részt és nem is lehetnek jelen;
c)
a műveleti parancsnok vagy képviselője részt vesz a különbizottság tanácskozásain, azonban nem vesz részt a szavazásokon.
(4) A különbizottság üléseit a Tanács elnöksége hívja össze és vezeti. A különbizottság számára a titkárságot az ügyvezető biztosítja. Ő készíti el a bizottsági tanácskozások eredményeinek jegyzőkönyvét. A szavazásokon nem vesz részt.
(5) A számvitelért felelős tisztviselő szükség szerint részt vesz a különbizottság tanácskozásain, azonban nem vesz részt a szavazásokon.
(6) Bármely részt vevő tagállam, az ügyvezető, illetve a műveleti parancsnok kérésére az elnökség legkésőbb tizenöt napon belül összehívja a különbizottságot.
(7) Az ügyvezető megfelelő módon tájékoztatja a különbizottságot az ATHENA-t érintő bármely követelésről vagy jogvitáról.
(8) A különbizottság tagjainak egyhangú szavazatával hozza meg határozatait, figyelembe véve az (1) és a (3) bekezdésnek a különbizottság összetételére vonatkozó rendelkezéseit. A különbizottság határozatai kötelező erejűek.
(9) A különbizottság az irányadó referenciaösszegek figyelembevételével jóváhagyja a költségvetéseket, és általában az e határozatban előírt hatásköröket gyakorolja.
(10) A különbizottságot az ügyvezető, a műveleti parancsnok, valamint a számvitelért felelős tisztviselő e határozattal összhangban tájékoztatja.
(11) A különbizottság által e határozattal összhangban jóváhagyott jogi aktusok szövegét a jóváhagyás időpontjában a különbizottság elnöke és az ügyvezető írja alá.
7. cikk
Az ügyvezető
(1) Az ügyvezetőt és a legalább egy ügyvezető-helyettest - a különbizottság tájékoztatását követően - a Tanács főtitkára nevezi ki hároméves időtartamra.
(2) Az ügyvezető az ATHENA nevében látja el hivatalát.
(3) Az ügyvezető
a)
elkészíti és benyújtja a különbizottság számára a költségvetési tervezeteket. A költségvetési tervezetek valamely művelet kiadásait érintő részét a műveleti parancsnok javaslata alapján kell elkészíteni;
b)
elfogadja a különbizottság által jóváhagyott költségvetéseket;
c)
engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el a „bevételek”, a „műveletek előkészületekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek”, valamint a művelet aktív szakaszán kívül felmerülő „közös működési költségek” tekintetében;
d)
a bevételek tekintetében végrehajtja a harmadik felekkel kötött, az Unió katonai műveletei közös költségeinek finanszírozására vonatkozó pénzügyi megállapodásokat;
e)
egy vagy több bankszámlát nyit az ATHENA nevében.
(4) Az ügyvezető biztosítja e határozat előírásainak betartását, valamint a különbizottság határozatainak végrehajtását.
(5) Az ügyvezető jogosult arra, hogy megtegye az ATHENA útján finanszírozott kiadások végrehajtásához általa célszerűnek tartott intézkedéseket. Erről tájékoztatja a különbizottságot.
(6) Az Unió katonai műveleteire vonatkozó, pénzügyi kérdéseket érintő munkát az ügyvezető koordinálja. A nemzeti közigazgatások és - adott esetben - a nemzetközi szervezetek vonatkozásában az ügyvezető összekötőként jár el e kérdések tekintetében.
(7) Az ügyvezető elszámolási kötelezettséggel tartozik a különbizottságnak.
8. cikk
A műveleti parancsnok
(1) A műveleti parancsnok az általa vezetett művelet közös költségeinek finanszírozására vonatkozó feladatait az ATHENA nevében végzi.
(2) Az általa vezetett művelet tekintetében a műveleti parancsnok
a)
megküldi az ügyvezetőnek a költségvetési tervezetek „kiadások - közös működési költségek” részére vonatkozó javaslatait;
b)
engedélyezésre jogosult tisztviselőként végrehajtja a közös működési költségekre és a 28. cikk szerinti kiadásokra vonatkozó előirányzatokat; felügyeletet gyakorol az ezen előirányzatok végrehajtásában részt vevő valamennyi személy felett, beleértve az előfinanszírozást is; az ATHENA nevében szerződéseket ítélhet oda, illetve szerződéseket köthet; az általa vezetett műveletekre vonatkozó bankszámlát nyit az ATHENA nevében.
(3) A műveleti parancsnok jogosult arra, hogy az általa vezetett művelet tekintetében megtegye az ATHENA útján finanszírozott kiadások végrehajtásához általa célszerűnek tartott intézkedéseket. Erről tájékoztatja az ügyvezetőt és a különbizottságot.
(4) A műveleti parancsnok a különbizottság által az ügyvezető javaslatát követően jóváhagyott, kellően indokolt esetek kivételével minden esetben az ATHENA által biztosított számviteli és eszközgazdálkodási rendszert köteles használni. Az ügyvezető előzetesen tájékoztatja a különbizottságot, amennyiben úgy ítéli meg, hogy fennáll ilyen eset.
9. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő
(1) A számvitelért felelős tisztviselőt és legalább egy számvitelért felelős tisztviselő-helyettest a Tanács főtitkára nevezi ki hároméves időtartamra.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő a feladatait az ATHENA nevében végzi.
(3) A számvitelért felelős tisztviselő felel:
a)
a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a megállapított követelések behajtásáért;
b)
az ATHENA éves elszámolásainak, valamint - az egyes műveletek befejezését követően - a művelet elszámolásainak elkészítéséért;
c)
a valamely műveletre vonatkozó éves beszámolóknak, illetve elszámolásoknak a különbizottság elé, jóváhagyás céljából történő benyújtásakor az ügyvezető ebben történő támogatásáért;
d)
a könyvvezetés végzéséért az ATHENA számára;
e)
a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör megállapításáért;
f)
a bevételekre vonatkozó számviteli rendszerek megállapításáért és validálásáért, valamint - adott esetben - az engedélyezésre jogosult tisztviselő által megállapított, a számviteli információk szolgáltatására, illetve igazolására szolgáló rendszerek validálásáért;
g)
a bizonylatok megőrzéséért;
h)
a pénztárkezelésért az ügyvezetővel közösen.
(4) Az ügyvezető és a műveleti parancsnok ellátja a számvitelért felelős tisztviselőt az ATHENA vagyonát, valamint a költségvetésnek az ATHENA igazgatásával történő végrehajtását valósághűen tükröző számlák elkészítéséhez szükséges valamennyi információval. Az ügyvezető és a műveleti parancsnok biztosítja ezen információk megbízhatóságát is.
(5) A számvitelért felelős tisztviselő elszámolási kötelezettséggel tartozik a különbizottságnak.
10. cikk
Az ügyvezetőre, a számvitelért felelős tisztviselőre, valamint az ATHENA személyzetére alkalmazandó általános rendelkezések
(1) Az ügyvezető és az ügyvezető-helyettes hivatala összeférhetetlen a számvitelért felelős tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő-helyettes hivatalával.
(2) Az ügyvezető-helyettesek mindegyike az ügyvezető felügyelete alatt jár el. A számvitelért felelős tisztviselő-helyettesek mindegyike a számvitelért felelős tisztviselő felügyelete alatt jár el.
(3) Az ügyvezető helyét távollétében valamely ügyvezető-helyettes veszi át. A számvitelért felelős tisztviselő helyét távollétében valamely számvitelért felelős tisztviselő-helyettes veszi át.
(4) Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai feladataiknak az ATHENA nevében történő ellátása során továbbra is a rájuk alkalmazandó előírások és szabályozás hatálya alatt maradnak.
(5) A tagállamok által az ATHENA rendelkezésére bocsátott személyzetre a kiküldött nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokról szóló tanácsi határozatban megállapított szabályok, valamint a nemzeti közigazgatásuk és valamely uniós intézmény, illetve az ATHENA között létrejött megállapodás rendelkezései vonatkoznak.
(6) Kinevezését megelőzően az ATHENA személyzetének meg kell kapnia a Tanács minősített információihoz való hozzáférést biztosító tanúsítványt, legalább a „Secret UE” titoktartási szintig vagy rendelkeznie kell valamely tagállam ezzel egyenértékű tanúsítványával.
(7) Az ügyvezető tárgyalásokat folytathat, illetve megállapodásokat köthet a tagállamokkal vagy az uniós intézményekkel azon személyzet előzetesen történő kijelölése céljából, amely szükség esetén azonnal az ATHENA rendelkezésére bocsátható.
3. FEJEZET
IGAZGATÁSI MEGÁLLAPODÁSOK ÉS KERETSZERZŐDÉSEK
11. cikk
Igazgatási megállapodások és keretszerződések
(1) A tagállamokkal, az Unió intézményeivel és szerveivel, harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel tárgyalások folytathatók olyan igazgatási megállapodásokról, amelyek célja a lehető leginkább költséghatékony feltételekkel történő műveleti beszerzéseknek és/vagy a kölcsönös segítségnyújtás pénzügyi vonatkozásainak a megkönnyítése.
(2) Az ilyen megállapodásokat:
a)
a különbizottságnak benyújtják konzultációra, amennyiben a tagállamokkal, az Unió intézményeivel vagy szerveivel kötik meg őket;
b)
a különbizottságnak benyújtják jóváhagyásra, amennyiben harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötik meg őket.
(3) Az ilyen megállapodásokat az ATHENA képviseletében az ügyvezető vagy adott esetben az érintett műveleti parancsnok, illetve az (1) bekezdésben említett másik fél illetékes igazgatási hatósága írja alá.
(4) A beszerzések lehető leginkább költséghatékony feltételek mellett történő végrehajtása érdekében keretszerződéseket lehet kötni. Az ilyen szerződéseket az ügyvezető általi aláírásukat megelőzően jóváhagyásra be kell nyújtani a különbizottságnak, és a tagállamok és a műveleti parancsnokok számára is elérhetővé kell tenni, hogy amennyiben úgy kívánják, élhessenek azokkal. Ez a rendelkezés nem teszi kötelezővé egyetlen tagállam számára sem, hogy keretszerződés alapján szerezzen be termékeket vagy vegyen igénybe szolgáltatásokat.
12. cikk
A harmadik országok hozzájárulásainak fizetési módozatairól szóló állandó és ad hoc igazgatási megállapodások
(1) Az Európai Unió és a Tanács által az EU-műveletekhez potenciálisan hozzájáruló országként, illetve meghatározott EU-művelethez hozzájáruló országként megjelölt harmadik államok közötti megállapodások keretében az ügyvezető tárgyalásokat folytat e harmadik államokkal állandó vagy ad hoc igazgatási megállapodások megkötése céljából. E megállapodások az ATHENA és az érintett harmadik állam illetékes igazgatási szervei közötti levélváltás formájában történnek, és megállapítják a hozzájárulások gyors teljesítésének megkönnyítéséhez szükséges részletes szabályokat.
(2) Az (1) bekezdésben említett megállapodások megkötéséig az ügyvezető megteheti a hozzájáruló harmadik állam fizetésének megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket.
(3) Az ügyvezető - az ATHENA nevében történő aláírásukat megelőzően - előzetesen értesíti a különbizottságot az (1) bekezdésben említett tervezett megállapodásokról.
(4) Amennyiben az Unió katonai műveletet indít, úgy az ügyvezető - a hozzájárulásoknak a Tanács által meghatározott összege tekintetében - végrehajtja az említett művelethez hozzájáruló harmadik államokkal megkötött megállapodásokat.
4. FEJEZET
BANKSZÁMLÁK
13. cikk
Számlanyitás és cél
(1) A bankszámlákat euróban, folyószámlaként vagy rövid futamidejű betéti számlaként, olyan első osztályú pénzügyi intézményben kell megnyitni, amelynek székhelye valamely tagállamban található. Kellően indokolt esetben az ügyvezető jóváhagyásával olyan pénzügyi intézetnél is nyitható számla, amelynek székhelye a tagállamokon kívül található.
(2) Kellően indokolt esetben eurótól eltérő valutában is lehet számlát nyitni.
(3) A hozzájáruló államok hozzájárulásait e számlákra kell befizetni. Ezeket az ATHENA által kezelt kiadások kifizetésére, valamint a katonai műveletek közös költségeivel összefüggő kiadások végrehajtásához szükséges előlegeknek a műveleti parancsnok rendelkezésére bocsátására kell felhasználni.
14. cikk
A pénzeszközök kezelése
(1) Az ATHENA számlájáról történő bármely kifizetés esetén szükséges egyrészről az ügyvezető vagy egy ügyvezető-helyettes, másrészről pedig a számvitelért felelős tisztviselő vagy egy számvitelért felelős tisztviselő-helyettes együttes aláírása.
(2) A bankszámlákon nem engedélyezhető a fedezet túllépése.
5. FEJEZET
KÖZÖS KÖLTSÉGEK
15. cikk
A közös költségek és a jogosultsági időszakok meghatározása
(1) Az I. mellékletben felsorolt közös költségek - keletkezésük időpontjától függetlenül - az ATHENA-t terhelik. Amennyiben a közös költségek a költségvetés azon műveletre vonatkozó jogcímcsoportjában szerepelnek, amelyhez a leginkább kapcsolódnak, úgy azokat az adott művelet „működési költségeinek” kell tekinteni. Máskülönben ezeket a „műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségeknek” kell tekinteni.
(2) Továbbá, az ATHENA viseli a II. mellékletben felsorolt közös működési költségeket a művelet válságkezelési terve elfogadásától a műveleti parancsnok kinevezéséig tartó időszakban. Különleges körülmények esetén, a PBB-vel való konzultációt követően a különbizottság módosíthatja azt az időszakot, amelyben az ATHENA viseli ezeket a költségeket.
(3) A művelet aktív szakasza során, amely időszak a műveleti parancsnok kinevezésének napjától addig a napig tart, amelyen a műveleti parancsnokság befejezi tevékenységét, az ATHENA viseli a következő közös működési költségeket:
a)
a III. melléklet A. részében felsorolt közös költségek;
b)
a III. melléklet B. részében felsorolt közös költségek, amennyiben a Tanács így határoz;
c)
a III. melléklet C. részében felsorolt közös költségek, amennyiben a műveleti parancsnok kérelmezi és a különbizottság jóváhagyja.
(4) A Tanács által hozott határozat tárgyát képező katonai támogató fellépések aktív szakasza során az ATHENA közös működési költségként viseli a Tanács által eseti alapon meghatározott közös költségeket a III. melléklet alapján.
(5) A művelet közös működési költségei emellett magukban foglalják a művelet befejezéséhez szükséges, a IV. mellékletben felsorolt kiadásokat is.
Egy művelet akkor tekinthető befejezettnek, amennyiben a művelet keretében közösen finanszírozott felszerelés és infrastruktúra végső rendeltetéséről döntés született, valamint a műveletre vonatkozó elszámolásokat jóváhagyták.
(6) Nem jöhetnek közös költségként számításba az azon költségek fedezésére szolgáló kiadások, amelyeket a művelet végrehajtásától függetlenül egy vagy több hozzájáruló állam, valamely uniós intézmény, illetve valamely nemzetközi szervezet mindenféleképpen átvállalt volna.
(7) A különbizottság eseti alapon dönthet úgy, hogy a különleges körülményekre tekintettel a III. melléklet B. részében felsorolt költségeken kívüli bizonyos többletköltségeket az aktív szakaszában lévő adott művelet közös költségeinek kell tekinteni.
(8) Amennyiben a különbizottságban nem hozható egyhangú döntés, a különbizottság az elnökség kezdeményezésére úgy határozhat, hogy a kérdést a Tanács elé terjeszti.
16. cikk
Gyakorlatok
(1) Az Európai Unió gyakorlatainak közös költségeit az ATHENA-n keresztül kell finanszírozni, olyan szabályok és eljárások szerint, amelyek megfelelnek az azon műveletekre alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak, amelyekhez a részt vevő tagállamok mindegyike hozzájárul.
(2) E közös költségek először is magukban foglalják a telepíthető, illetve helyhez kötött parancsnokságok többletköltségeit, másodszor pedig a NATO valamely művelet vonatkozásában rendelkezésre bocsátott közös eszközeinek és kapacitásainak az EU általi igénybevételéből származó többletköltségeket.
(3) A gyakorlatokra vonatkozó közös költségek nem tartalmazzák a következőkkel összefüggő költségeket:
a)
állóeszközök beszerzése, beleértve az épületekre, infrastruktúrákra és felszerelésekre vonatkozó költségeket is;
b)
gyakorlatok tervezési és előkészületi szakasza, kivéve, ha azt a különbizottság jóváhagyta;
c)
a bevetési erők szállítása, laktanyái és szállása.
17. cikk
Referenciaösszeg
Minden olyan tanácsi határozat, amellyel a Tanács uniós katonai művelet létrehozásáról vagy meghosszabbításáról határoz, tartalmazza az adott művelet közös költségeinek referenciaösszegét. Az ügyvezető - különösen az Európai Unió Katonai Törzse, illetve a műveleti parancsnok (amennyiben van ilyen) támogatásával - kiszámítja a tervezett időszakra a művelet közös költségeinek fedezéséhez szükségesnek ítélt összeget. Az ügyvezető az elnökségen keresztül a Tanácsnak a határozattervezet vizsgálatával megbízott szerve elé terjeszti ezt az összeget. A különbizottság tagjai meghívást kapnak e szerv azon megbeszéléseire, amelyek a referenciaösszeggel foglalkoznak.
6. FEJEZET
KÖLTSÉGVETÉS
18. cikk
Költségvetési alapelvek
(1) Az - euróban elkészített - költségvetés az a jogi aktus, amely minden pénzügyi évre teljeskörűen megállapítja és engedélyezi az ATHENA által kezelt, közös költségekhez kapcsolódó bevételeket és kiadásokat.
(2) Valamennyi kiadást egy meghatározott művelethez kell rendelni, kivéve, amennyiben azok adott esetben érintik az I. mellékletben felsorolt költségeket.
(3) A költségvetésben szereplő előirányzatokat az ugyanazon év január 1-jén kezdődő és december 31-én befejeződő pénzügyi évre kell engedélyezni.
(4) A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.
(5) A közös költségekhez kapcsolódó valamennyi bevételt és kiadást valamely költségvetési tételbe való elkönyvelése útján és az abban szereplő előirányzatok erejéig lehet végrehajtani, a 32. cikk (5) bekezdésében foglaltak kivételével.
19. cikk
Az éves költségvetés
(1) Az ügyvezető - az egyes műveletekért felelős műveleti parancsnokok támogatásával - minden évben elkészíti a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetet.
(2) A tervezet a következőket tartalmazza:
a)
a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek fedezéséhez szükségesnek tartott előirányzatok;
b)
a folyamatban lévő vagy tervezett műveletek közös működési költségeinek fedezéséhez, illetve adott esetben valamely állam vagy harmadik fél által előfinanszírozott közös költségek megtérítéséhez szükségesnek tartott előirányzatok;
c)
a 26. cikkben említett ideiglenes előirányzatok;
d)
a kiadás fedezéséhez szükséges bevétel előrejelzése.
(3) A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a kiadás típusa vagy célja alapján címekre és alcímekre kell bontani, amelyek szükség szerint tovább bonthatók jogcímcsoportokra. A költségvetési tervezet alcímenként vagy jogcímcsoportonként részletes magyarázatot tartalmaz. Minden egyes művelethez egy külön cím tartozik. E címek egyike a költségvetés általános része elnevezést viseli, és tartalmazza a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségeket.
(4) Minden cím tartalmazhat egy „ideiglenes előirányzatok” elnevezésű alcímet. Ezeket az előirányzatokat a szükséges előirányzatok összegével vagy a létező előirányzatok végrehajtási területével kapcsolatban felmerülő komoly bizonytalanság esetén kell bevezetni.
(5) A bevételek a következőkből állnak:
a)
a részt vevő és a hozzájáruló tagállamok, valamint - adott esetben - a hozzájáruló harmadik államok által fizetendő hozzájárulások;
b)
egyéb bevételek, amelyek - címek szerint felosztva - tartalmazzák a kamatbevételeket, az eladásokból befolyt ellenértékeket, valamint - annak a különbizottság általi meghatározását követően - az előző pénzügyi év egyenlegét.
(6) Az ügyvezető legkésőbb október 31-ig a különbizottság elé terjeszti a költségvetési tervezetet. A különbizottság december 31-e előtt jóváhagyja a költségvetési tervezetet. Az ügyvezető elfogadja a jóváhagyott költségvetést és értesíti arról a részt vevő tagállamokat, valamint a hozzájáruló harmadik államokat.
20. cikk
A költségvetések módosítása
(1) Elkerülhetetlen, kivételes vagy előre nem látható körülmények esetén - ideértve azt is, amikor egy művelet megindítására a költségvetési év folyamán kerül sor -, az ügyvezető költségvetésmódosítás-tervezetet terjeszt elő. A költségvetésmódosítás- tervezetet az éves költségvetésre vonatkozó eljárással összhangban kell elkészíteni, előterjeszteni, jóváhagyni és elfogadni, továbbá az értesítés is ennek megfelelően történik. Minderről a különbizottság a helyzet sürgősségét figyelembe véve tanácskozik.
(2) Amennyiben a költségvetésmódosítás-tervezet egy új művelet indítása vagy egy már folyamatban lévő művelet költségvetésének változása miatt válik szükségessé, az ügyvezető tájékoztatja a különbizottságot az adott művelet teljes várható költségéről. Amennyiben ezek a költségek jelentősen túllépik a vonatkozó referenciaösszeget, úgy a különbizottság kérheti a Tanácstól a költségvetésmódosítás-tervezet jóváhagyását.
(3) Az új művelet indítása miatt szükségessé vált költségvetésmódosítás-tervezetet a referenciaösszeg jóváhagyását követő négy hónapon belül be kell nyújtani a különbizottság számára, kivéve, ha a különbizottság ennél hosszabb határidőt állapít meg.
21. cikk
Előirányzatok átcsoportosítása
(1) Az ügyvezető - adott esetben a műveleti parancsnok javaslatára - átcsoportosíthatja az előirányzatokat. Az ügyvezető - amennyiben ezt a helyzet sürgőssége megengedi - legalább egy héttel előre tájékoztatja szándékáról a különbizottságot. A különbizottság előzetes jóváhagyása szükséges azonban, amennyiben:
a)
a tervezett átcsoportosítás módosítja a valamely műveletre előírt előirányzatok együttes összegét;
vagy
b)
a pénzügyi év folyamán az alcímek között tervezett átcsoportosítások meghaladják az azon alcímben szereplő előirányzatok 10 %-át, amelyből az előirányzatokat kivették, amint azok a költségvetési évre elfogadott költségvetésben az átcsoportosításra vonatkozó javaslat megtételének időpontjában szerepelnek.
(2) Amennyiben ezt a művelet megfelelő végrehajtása érdekében szükségesnek tartja, a műveleti parancsnok a művelet megindítását követő három hónapon belül a költségvetés „közös működési költségek” részében átcsoportosíthatja a művelet számára engedélyezett előirányzatokat a jogcímcsoportok és az alcímek között. Erről tájékoztatja az ügyvezetőt és a különbizottságot.
22. cikk
Átvitt előirányzatok
(1) Ha a (2) bekezdés eltérően nem rendelkezik, a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek fedezésére szolgáló, le nem kötött előirányzatokat a pénzügyi év végén elvben törölni kell.
(2) Az ATHENA által kezelt anyagok és felszerelés tárolási költségeinek fedezésére szolgáló előirányzatok egy alkalommal átvihetőek a következő pénzügyi évre, amennyiben a folyó pénzügyi év december 31-e előtt sor került ilyen jellegű kötelezettségvállalásra. A közös működési költségek fedezésére szolgáló előirányzatok akkor vihetők át, amennyiben azok egy teljesen még be nem fejezett művelethez szükségesek.
(3) Az ügyvezető a nem lekötött előirányzatoknak az előző pénzügyi évből történő átvitelére vonatkozó javaslatokat február 15-ig terjeszti a különbizottság elé. E javaslatokat jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha a különbizottság március 15-ig ettől eltérően határoz.
(4) Az előző pénzügyi év lekötött előirányzatait át kell vinni és erről az ügyvezetőnek február 15-ig tájékoztatnia kell a különbizottságot.
23. cikk
Előzetes végrehajtás
Az éves költségvetés jóváhagyását követően az előirányzatok kötelezettségvállalások és kifizetések fedezésére olyan mértékig használhatók fel, amilyen mértékben ez műveleti szempontból szükséges.
7. FEJEZET
HOZZÁJÁRULÁSOK ÉS VISSZATÉRÍTÉSEK
24. cikk
A hozzájárulások meghatározása
(1) A műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő, az egyéb bevételekből nem fedezett közös költségek fedezésére szolgáló kifizetési előirányzatokat a részt vevő tagállamok hozzájárulásaiból kell finanszírozni.
(2) A műveletek közös működési költségeinek fedezésére szolgáló kifizetési előirányzatokat a hozzájáruló államok hozzájárulásaiból kell fedezni.
(3) A valamely művelethez hozzájáruló tagállamok által fizetendő hozzájárulások megegyeznek a költségvetésbe beépített, az említett művelet közös működési költségeinek fedezésére szolgáló kifizetési előirányzatok összegével, levonva ebből az ugyanezen művelethez a 12. cikk szerinti hozzájáruló harmadik államok által fizetendő hozzájárulások összegét.
(4) A hozzájárulás fizetésére kötelezett tagállamok között a hozzájárulás megoszlását az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése szerinti bruttónemzetitermék-kulccsal, az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozattal (3) vagy az ennek helyébe lépő bármely egyéb tanácsi határozattal összhangban kell meghatározni.
(5) A hozzájárulások számításához szükséges adatoknak meg kell egyezniük az Unió legutóbb elfogadott általános költségvetéséhez mellékelt „Összefoglaló áttekintés az általános költségvetés finanszírozásáról a saját források típusai és tagállamok szerint” táblázat „GNI saját források” elnevezésű oszlopában szereplő adatokkal. A hozzájárulás fizetésére kötelezett egyes tagállamok hozzájárulása arányosan megfelel az érintett tagállam bruttó nemzeti jövedelme (GNI) részarányának a hozzájárulás fizetésére kötelezett tagállamok összesített GNI-jében.
25. cikk
A hozzájárulások befizetésének ütemezése
(1) Amennyiben a Tanács az Unió valamely katonai művelete tekintetében referenciaösszeget állapított meg, a hozzájáruló tagállamok az említett referenciaösszeg 30 %-ának megfelelő hozzájárulást fizetnek, kivéve, ha a Tanács más százalékról határoz. Az ügyvezető az adott művelet igényei szerint legfeljebb a jóváhagyott szinteken hívja le a hozzájárulásokat.
(2) Az ügyvezető javaslatára a különbizottság még a műveletre vonatkozó költségvetés-módosítás elfogadását megelőzően kiegészítő hozzájárulások lehívásáról dönthet. A különbizottság úgy határozhat, hogy a kérdést a Tanács illetékes előkészítő szervei elé terjeszti.
(3) Ha egy adott művelet vonatkozásában költségvetés-módosítást fogadtak el, a tagállamok a 24. cikk alapján az adott művelet vonatkozásában esedékes hozzájárulásaik egyenlegét fizetik be. Ha azonban a művelet tervezett időtartama egy adott pénzügyi éven belül meghaladja a hat hónapot, a hozzájárulások egyenlegét két részletben kell befizetni. Ilyen esetben az első részletet a művelet megkezdésétől számított 60 napon belül kell befizetni; a második részletet pedig a különbizottság által - az ügyvezető javaslata alapján, a műveleti igények figyelembevételével - megállapítandó határidőn belül. A különbizottság eltérhet e bekezdés rendelkezéseitől.
(4) Az ügyvezető az alábbi esetekben levélben megküldi a megfelelő hozzájárulási lehívásokat a tagállami hatóságoknak, melyek elérhetőségéről az ügyvezetőt előzőleg tájékoztatták:
a)
a különbizottság valamely pénzügyi évre vonatkozóan a 19. cikkel összhangban elfogadta a költségvetés-tervezetet. Az első hozzájárulási lehívás nyolc hónapra fedezi a műveleti igényeket. A második hozzájárulási lehívás a hozzájárulások fennmaradó egyenlegét fedezi, figyelembe véve az előző év költségvetési egyenlegét, amennyiben az ellenőrzési vélemény kézhezvételét követően a különbizottság úgy határozott, hogy ezt az egyenleget beépíti a jelenlegi költségvetésbe;
b)
a 25. cikk (1) bekezdésével összhangban referenciaösszeget fogadtak el; vagy
c)
a 20. cikkel összhangban költségvetés-módosítást hagytak jóvá.
(5) E határozat egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a hozzájárulásokat a vonatkozó lehívás megküldését követő 30 napon belül teljesíteni kell, kivéve az új pénzügyi év költségvetéséből való első hozzájárulási lehívásra, amelynek esetében az adott hozzájárulást a lehívást követő 40 napon belül kell teljesíteni.
(6) A hozzájáruló államok mindegyike maga állja a saját hozzájárulásai teljesítésével összefüggő banki költségeket.
(7) Az ügyvezető visszaigazolja a hozzájárulások beérkezését.
26. cikk
Előfinanszírozás
(1) EU katonai gyorsreagálási művelet indítása esetén a hozzájáruló tagállamok a referenciaösszegnek megfelelően fizetik a hozzájárulásokat. A 25. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a befizetéseket az alább meghatározottak szerint kell teljesíteni.
(2) Az EU katonai gyorsreagálási műveleteinek előfinanszírozása esetén a részt vevő tagállamok:
a)
előre befizetik hozzájárulásaikat az ATHENA számára; vagy
b)
ha a Tanács olyan katonai gyorsreagálási művelet végrehajtásáról dönt, amelynek finanszírozásához ezek a tagállamok hozzájárulnak, a művelet közös költségeihez való hozzájárulásaikat a lehívás megküldését követő öt napon belül, a referenciaösszegnek megfelelően fizetik meg, kivéve, ha a Tanács ettől eltérően határoz.
(3) A fent említett célnak megfelelően a hozzájárulást előre befizető tagállamok egy-egy képviselőjéből álló különbizottság előzetes előirányzatokat képez a költségvetés egy külön címében. Ezeket az előzetes előirányzatokat a hozzájárulást előre befizető tagállamoknak - a hozzájárulás lehívásának megküldését követő 90 napon belül fizetendő - hozzájárulásaiból fedezik.
(4) A (3) bekezdésben említett, egy művelethez felhasznált előzetes előirányzatokat a lehívás megküldését követő 90 napon belül újra fel kell tölteni.
(5) Az (1) bekezdés sérelme nélkül különleges körülmények között a hozzájárulását előre befizető bármely tagállam felhatalmazhatja az ügyvezetőt, hogy az általa előre befizetett hozzájárulást felhasználja egy olyan, nem gyorsreagálási művelethez való hozzájárulásának fedezésére, amelyben részt vesz. Az előre befizetett hozzájárulást az adott tagállamnak a lehívás megküldését követő 90 napon belül újra fel kell töltenie.
(6) Amennyiben egy nem gyorsreagálási művelethez - az ahhoz nyújtandó hozzájárulások megérkezése előtt - pénzeszközökre van szükség:
a)
az adott művelet finanszírozásához hozzájáruló tagállamok által előre befizetett hozzájárulások - az adott tagállamok jóváhagyását követően - összegük 75 %-áig felhasználhatók az adott művelethez szükséges hozzájárulások fedezésére. Az előre befizetett hozzájárulásokat az azokat előre befizető tagállamoknak a lehívás megküldését követő 90 napon belül újra fel kell tölteniük;
b)
az a) pontban említett esetben a művelethez a 25. cikk (1) bekezdése alapján fizetendő hozzájárulást azon tagállamoknak, amelyek azt nem fizették be előre, az adott felhívásnak az ügyvezető általi elküldését követő öt napon belül, az érintett tagállamok jóváhagyását követően kell befizetniük.
(7) A 32. cikk (3) bekezdésétől eltérve, a műveleti parancsnok a rendelkezésére bocsátott összegekre kötelezettségeket vállalhat és azokra kifizetést teljesíthet.
(8) Bármely tagállam visszaléphet az általa választott lehetőségtől úgy, hogy erről az ügyvezetőt legalább három hónappal előre értesíti.
(9) Az előfinanszírozási összegekből származó kamatokat évente arányosan jóvá kell írni a hozzájárulásukat előre befizető tagállamoknak, azok összegét hozzáadva előzetes előirányzataikhoz. Ezen összegekről a tagállamok az éves költségvetés-jóváhagyási folyamat során tájékoztatást kapnak.
27. cikk
Az előfinanszírozás visszatérítése
(1) Azon tagállam, harmadik állam, illetve adott esetben nemzetközi szervezet, amely a Tanácstól felhatalmazást kapott valamely művelet közös költségei egy részének az előfinanszírozására, a szükséges alátámasztó dokumentumokat tartalmazó és az ügyvezetőnek az érintett művelet befejezését követően legkésőbb két hónappal megküldött kérelem útján visszatérítést kaphat az ATHENA-tól.
(2) A visszatérítés iránti kérelmek csak akkor teljesíthetőek, amennyiben azokat az ügyvezető és - ha még hivatalban van - a műveleti parancsnok jóváhagyta.
(3) Amennyiben a hozzájáruló állam által benyújtott visszatérítés iránti kérelmet jóváhagyják, úgy az érintett összeg levonható az ügyvezető által ezen államnak címzett, a következő hozzájárulásra irányuló lehívás összegéből.
(4) Amennyiben a kérelem jóváhagyásának időpontjában nem várható hozzájárulások lehívása vagy a jóváhagyott visszatérítés iránti kérelem összege meghaladja a várható hozzájárulást, úgy az ügyvezető - az ATHENA készpénzállományának és az érintett művelet közös költségei finanszírozási szükségleteinek figyelembevételével - intézkedik a visszatérítendő összeg harminc napon belül történő kifizetéséről.
(5) Az e határozat szerinti visszatérítés a művelet törlése esetén is esedékes.
(6) A visszatérítés összegének tartalmaznia kell az előfinanszírozás keretében befizetett összegen keletkezett kamatot is.
28. cikk
A közös költségek közé nem tartozó kiadásoknak az ATHENA általi kezelése
(1) A különbizottság az ügyvezető - akit a műveleti parancsnok támogat - vagy valamely tagállam javaslatára úgy határozhat, hogy a valamely művelettel összefüggő egyes kiadások (a továbbiakban: a nemzeti szinten viselt költségek) adminisztratív igazgatásával az ATHENA-t bízza meg, miközben az egyes tagállamok továbbra is viselik a rájuk háruló költségeket.
(2) A különbizottság határozatában felhatalmazhatja a műveleti parancsnokot arra, hogy a műveletekben részt vevő tagállamok vagy - adott esetben - harmadik felek nevében szerződéseket kössön a nemzeti szinten viselt költségekként finanszírozandó szolgáltatások és árucikkek beszerzésére.
(3) A különbizottság határozatában megállapítja a nemzeti szinten viselt költségek előfinanszírozásának a részletes szabályait.
(4) Az ATHENA elszámolást vezet azokról a nemzeti szinten viselt költségekről, amelyeket rábíznak, és amelyek az egyes tagállamokra és - adott esetben - harmadik felekre hárulnak. Az ATHENA a tagállamok mindegyikének és - adott esetben - az említett harmadik feleknek havi rendszerességgel kimutatást küld a rájuk háruló, az előző hónap folyamán általuk vagy személyzetük által eszközölt kiadásokról, és lehívja az e kiadások kiegyenlítéséhez szükséges pénzeszközöket. A tagállamok és - adott esetben - az említett harmadik felek a pénzeszközök lehívásának megküldését követő harminc napon belül átutalják az ATHENA-nak a szükséges pénzeszközöket.
29. cikk
Késedelmi kamat
(1) Amennyiben valamely állam nem teljesíti a pénzügyi kötelezettségeit, úgy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) 71. cikkében meghatározott, a késedelmi kamatra vonatkozó uniós szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni a hozzájárulásoknak az uniós költségvetésbe történő befizetése tekintetében.
(2) Ha a fizetési késedelem nem haladja meg a tíz napot, nem kell kamatot felszámítani. Ha a fizetési késedelem meghaladja a tíz napot, a kamatot a késedelem teljes időtartamára fel kell számítani.
8. FEJEZET
A KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA
30. cikk
Alapelvek
(1) Az ATHENA előirányzatait a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei szerint, azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban kell felhasználni.
(2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelnek az ATHENA bevételeinek és kiadásainak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban történő végrehajtásáért, valamint azok jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításáért. A kiadások végrehajtásához az engedélyezésre jogosult tisztviselők költségvetési kötelezettségeket és jogi kötelezettségeket vállalnak, validálják a kiadásokat és engedélyezik a kifizetéseket, valamint előkészítik az előirányzatok végrehajtását. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő határozat útján átruházhatja feladatkörét, melynek során a következőket kell meghatározni:
a)
az ilyen felhatalmazás tekintetében megfelelő szintű személyzet;
b)
az átruházott hatáskörök terjedelme;
c)
az érintettek számára a hatásköreik továbbruházására nyitva álló lehetőség terjedelme.
(3) Az előirányzatok végrehajtása az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatai szétválasztásának elve szerint történik. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatköre egymással kölcsönösen összeférhetetlen. Az ATHENA által kezelt pénzeszközökből történő kifizetésekhez egy engedélyezésre jogosult tisztviselő és egy számvitelért felelős tisztviselő együttes aláírása szükséges.
(4) E határozat sérelme nélkül, amennyiben a közös kiadások végrehajtását valamely tagállamra, uniós intézményre, illetve - adott esetben - nemzetközi szervezetre bízzák, úgy ezek a saját kiadásaik végrehajtására vonatkozó szabályokat alkalmazzák. Amennyiben az ügyvezető közvetlenül hajt végre kiadásokat, tiszteletben kell tartania az Európai Unió általános költségvetése „Tanács” szakaszának végrehajtására alkalmazandó szabályokat.
(5) Mindazonáltal az ügyvezető az elnökségen keresztül a közös kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokat illetően javaslattal élhet a Tanács vagy a különbizottság felé.
(6) A különbizottság a (4) bekezdésben megállapított rendelkezésektől eltérő szabályokat is elfogadhat a közös kiadások végrehajtására vonatkozóan.
31. cikk
A műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő, illetve konkrét művelethez közvetlenül nem köthető közös költségek
A műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő, illetve valamely konkrét művelethez közvetlenül nem köthető közös költségek fedezésére szolgáló kiadások tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait az ügyvezető látja el.
32. cikk
Közös működési költségek
(1) A műveleti parancsnok látja el az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait az általa vezetett műveletek közös működési költségeinek fedezésére szolgáló kiadások tekintetében. Mindazonáltal az ügyvezető látja el az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait az egy adott művelet előkészítési szakaszában felmerülő és az ATHENA által közvetlenül végrehajtott, illetve a művelethez annak aktív szakasza lezárulását követően kapcsolódó közös működési költségek fedezésére szolgáló kiadások tekintetében.
(2) Az ügyvezető kérésre átutalja a műveleti parancsnoknak a műveletek kiadásainak végrehajtásához szükséges összegeket; az átutalás az ATHENA bankszámlájáról az ATHENA nevében megnyitott, a műveleti parancsnok által megadott bankszámlára történik.
(3) A 18. cikk (5) bekezdésétől eltérve, a referenciaösszeg elfogadása feljogosítja az ügyvezetőt, illetve a műveleti parancsnokot arra, hogy - amennyiben a Tanács magasabb szintű kötelezettségvállalásokról nem határoz - a referenciaösszegnek a 25. cikk (1) bekezdésében jóváhagyott százalékáig, saját hatáskörükön belül az érintett műveletre vonatkozó kiadásokra kötelezettséget vállaljanak és azokat teljesítsék.
Az ügyvezető javaslata alapján a különbizottság vagy a műveleti parancsnok, figyelembe véve az operatív igényeket és azok sürgősségét, határozhat további kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokról és adott esetben azok teljesítéséről. A különbizottság határozhat úgy, hogy a kérdést az elnökségen keresztül a Tanács illetékes előkészítő szervei elé terjeszti, kivéve, ha az operatív körülmények mást tesznek szükségessé. Ez az eltérés az érintett művelet költségvetése elfogadásának időpontjától nem alkalmazható.
(4) A művelet költségvetésének elfogadását megelőző időszakban az ügyvezető és a műveleti parancsnok vagy annak képviselője - mindegyikük az őt érintő ügyekben - minden hónapban jelentést tesz a különbizottságnak az említett művelet vonatkozásában közös költségként elszámolható kiadásokról. Az ügyvezető, a műveleti parancsnok vagy valamely tagállam javaslata alapján a különbizottság iránymutatásokat bocsáthat ki a kiadások ezen időszak folyamán történő végrehajtásáról.
(5) A 18. cikk (5) bekezdésétől eltérve, uniós katonai műveletekben részt vevő személyek életét közvetlenül fenyegető veszély esetén, az adott művelet műveleti parancsnoka a költségvetésbe beépített előirányzatok túllépésével is végrehajthatja az e személyek életének megóvása érdekében szükséges kiadásokat. Erről a lehető leghamarabb tájékoztatja az ügyvezetőt és a különbizottságot. Ilyen esetben az ügyvezető - a műveleti parancsnokkal egyeztetve - javaslatot tesz e váratlan kiadások finanszírozásához szükséges átcsoportosításokra. Amennyiben átcsoportosítás útján nem biztosítható e kiadások megfelelő finanszírozása, az ügyvezető költségvetés-módosításra tesz javaslatot.
9. FEJEZET
A KÖZÖSEN FINANSZÍROZOTT FELSZERELÉSEK ÉS INFRASTRUKTÚRA VÉGSŐ RENDELTETÉSE
33. cikk
Felszerelések és infrastruktúra
(1) A műveleti parancsnok - az általa vezetett művelet befejezésére tekintettel - javaslatot tesz az e művelethez közösen finanszírozott felszerelések és infrastruktúra végső rendeltetésére. Adott esetben javaslatot tesz a különbizottságnak az értékcsökkenés megfelelő mértékére vonatkozóan.
(2) Az ügyvezető végzi a művelet aktív szakaszának lezárulását követően megmaradó felszerelések és infrastruktúra kezelését, szükség esetén végső rendeletetésük megállapítása céljából. Adott esetben javaslatot tesz a különbizottságnak az értékcsökkenés megfelelő mértékére vonatkozóan.
(3) A különbizottság a lehető leghamarabb jóváhagyja a felszerelésekre, az infrastruktúrára és az egyéb eszközökre vonatkozó értékcsökkenés mértékét.
(4) A különbizottság jóváhagyja a közösen finanszírozott felszerelések és infrastruktúra végső rendeltetését, a működési szükségletek és a pénzügyi kritériumok figyelembevétele mellett. A végső rendeltetések a következők lehetnek:
a)
az infrastruktúra az ATHENA-n keresztül a fogadó ország, valamely tagállam vagy harmadik fél számára értékesíthető vagy átengedhető;
b)
a felszerelések az ATHENA-n keresztül valamely tagállam, a fogadó ország vagy egy harmadik fél számára értékesíthetők, vagy az ATHENA, valamely tagállam vagy harmadik fél által tárolhatók és megőrizhetők további műveletekben való felhasználásuk céljából.
(5) A felszereléseket és az infrastruktúrát piaci értéken, illetve amennyiben a piaci érték nem határozható meg, méltányos és ésszerű áron, a konkrét helyi feltételek figyelembevételével kell értékesíteni.
(6) A fogadó ország vagy harmadik fél számára történő értékesítésnek vagy átengedésnek összhangban kell lennie a hatályos biztonsági előírásokkal.
(7) Amennyiben döntés születik arról, hogy a művelethez közösen finanszírozott felszereléseket az ATHENA őrzi meg, a hozzájáruló tagállamok a többi részt vevő tagállamtól pénzügyi ellentételezést kérhetnek. A részt vevő tagállamok mindegyikének képviselőiből álló különbizottság az ügyvezető javaslata alapján meghozza a megfelelő határozatokat.
10. FEJEZET
ELSZÁMOLÁS ÉS LELTÁR
34. cikk
A közös működési költségek elszámolása
A műveleti parancsnok elszámolást vezet az ATHENA-tól kapott átutalásokról, a lekötött kiadásokról, valamint a teljesített kifizetésekről és a befolyt bevételekről, továbbá leltárt vezet az ATHENA költségvetéséből finanszírozott és a műveleti parancsnok által vezetett művelethez használt ingóságokról.
35. cikk
Összevont éves beszámoló
(1) A számvitelért felelős tisztviselő elszámolást vezet a lehívott hozzájárulásokról és a teljesített átutalásokról. Szintén ő vezet elszámolást a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségekről, valamint az ügyvezető közvetlen felelőssége alatt végrehajtott működési kiadásokról és befolyt bevételekről.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő elkészíti az ATHENA bevételeire és kiadásaira vonatkozó összevont éves beszámolót. A műveleti parancsnokok megküldik neki az általuk lekötött kiadásokra, az általuk teljesített kifizetésekre és a befolyt bevételekre vonatkozó elszámolásukat.
11. FEJEZET
AZ ELSZÁMOLÁSOK ELLENŐRZÉSE ÉS BENYÚJTÁSA
36. cikk
A különbizottság rendszeres tájékoztatása
Az ügyvezető háromhavonta jelentést nyújt be a különbizottságnak a bevételek és a kiadások végrehajtásáról a pénzügyi év kezdete óta eltelt időszak vonatkozásában. E célból minden műveleti parancsnok eljuttatja az ügyvezetőnek az általa vezetett művelet közös működési költségeivel összefüggő kiadásokról szóló jelentését.
37. cikk
Az ellenőrzés gyakorlásának feltételei
(1) Az ATHENA bevételeinek és kiadásainak ellenőrzésével megbízott személyeknek feladataik végrehajtását megelőzően meg kell kapniuk a Tanács minősített információihoz való hozzáférést biztosító tanúsítványt, legalább a „Secret UE” titoktartási szintig, vagy adott esetben valamely tagállam vagy a NATO ezzel egyenértékű tanúsítványát. E személyek az adott információra vagy adatra vonatkozó szabályoknak megfelelően tiszteletben tartják az ellenőrzési tevékenységük során tudomásukra jutott információk bizalmas jellegét és az ilyen adatok védelmét.
(2) Az ATHENA bevételeinek és kiadásainak ellenőrzésével megbízott személyek késedelem és előzetes értesítés nélkül hozzáférhetnek a dokumentumokhoz, valamint az ezen ellenőrzés tárgyát képező bevételekhez és kiadásokhoz kapcsolódó valamennyi adathordozó tartalmához, továbbá beléphetnek az e dokumentumok és adathordozók megőrzésére szolgáló helyiségekbe. Másolatokat is készíthetnek. Az ATHENA bevételeinek és kiadásainak végrehajtásában részt vevő személyek megadják a szükséges segítséget az ügyvezetőnek, valamint az e bevételek és kiadások ellenőrzésével megbízott személyeknek feladataik ellátásához.
38. cikk
Az elszámolások külső ellenőrzése
(1) Amennyiben az ATHENA kiadásainak végrehajtásával valamely tagállamot, uniós intézményt vagy nemzetközi szervezetet bíznak meg, azok a saját kiadásaik ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák.
(2) Az ügyvezető vagy az általa kinevezett személyek azonban bármikor elvégezhetik az ATHENA részéről a műveletek előkészítésekor vagy az azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségeknek, illetve a műveletek közös működési költségeinek az ellenőrzését. Ezenkívül az ügyvezető vagy valamely tagállam javaslata alapján a különbizottság bármikor külső ellenőröket jelölhet ki, megállapítva azok feladatkörét és foglalkoztatási feltételeit.
(3) A külső ellenőrzések céljából egy hattagú könyvvizsgálói testületet kell létrehozni. A különbizottság a tagokat a tagállamok által javasolt jelöltek közül, hároméves, egyszer megújítható időszakra nevezi ki. A különbizottság legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja a tagok megbízatását.
A jelölteknek valamely tagállam legmagasabb szintű nemzeti pénzügyi ellenőrző szervének tagjai közül kell kikerülniük, vagy e szervnek kell ajánlania őket, és megfelelő biztonsági és függetlenségi garanciát kell nyújtaniuk. Rendelkezésre kell állniuk abból a célból, hogy szükség szerint az ATHENA nevében feladatokat hajtsanak végre. E feladatok ellátása során:
a)
a testület tagjai fizetésüket továbbra is a származási ellenőrző szervüktől kapják, az ATHENA pedig viseli kiküldetési költségeiket az Európai Unió megfelelő fizetési fokozatú tisztviselőire alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban;
b)
a tagok csak a különbizottságtól kérhetnek és kaphatnak utasításokat; ellenőrzési megbízatásuk keretein belül a könyvvizsgálói testület és annak tagjai teljes függetlenséget élveznek, továbbá kizárólagos felelősséget viselnek a külső ellenőrzés végrehajtása tekintetében;
c)
a tagok feladataikról csak a különbizottságnak jelentenek;
d)
a tagoknak a pénzügyi év folyamán, valamint utólagosan, helyszíni ellenőrzések révén és a bizonylatok alapján ellenőrizniük kell, hogy az ATHENA által finanszírozott vagy előfinanszírozott kiadások végrehajtása a hatályos jogszabályok betartásával, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás - azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség - elveivel összhangban történt-e, továbbá, hogy a belső ellenőrzés megfelelő-e.
A könyvvizsgálói testület saját tagjai közül megválasztja elnökét, vagy meghosszabbítja az elnök megbízatását. A testület a tagjai által folytatott ellenőrzésekre vonatkozóan a legmagasabb szintű nemzetközi előírásoknak megfelelő szabályokat fogad el. A könyvvizsgálói testület jóváhagyja a tagjai által elkészített könyvvizsgálói jelentéseket, majd megküldi azokat az ügyvezetőnek és a különbizottságnak.
(4) A különbizottság eseti alapon és különös megfontolások alapján egyéb külső szervek igénybevételéről is határozhat.
(5) Az ATHENA nevében eljáró könyvvizsgálók által végzett ellenőrzések költségei az ATHENA-t terhelő közös költségnek minősülnek.
39. cikk
Az elszámolások belső ellenőrzése
(1) A Tanács főtitkára az ügyvezető javaslatára és a különbizottság tájékoztatását követően hároméves, egyszer megújítható időtartamra kinevezi az ATHENA-művelet belső ellenőrét és legalább egy helyettes belső ellenőrt; a belső ellenőröknek rendelkezniük kell a szükséges szakmai képesítéssel, továbbá megfelelő biztonsági és függetlenségi garanciát kell nyújtaniuk. A belső ellenőr nem lehet sem engedélyezésre jogosult tisztviselő, sem számvitelért felelős tisztviselő, és nem vehet részt a pénzügyi kimutatások elkészítésében.
(2) A belső ellenőr jelentést tesz az ügyvezetőnek a kockázatkezelésre vonatkozóan az igazgatási és az ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények megalkotása, továbbá a műveletek belső ellenőrzésének javítására, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítására vonatkozó ajánlások kibocsátása útján. Felelős különösen a belső igazgatási rendszerek alkalmasságának és eredményességének értékeléséért, valamint az egyes szervezeti egységek által a szakpolitikák és a célkitűzések végrehajtásában nyújtott teljesítménynek a kapcsolódó kockázat figyelembevételével történő felméréséért.
(3) A belső ellenőr az ATHENA bevételeinek összegyűjtésében vagy az ATHENA révén finanszírozott kiadások végrehajtásában részt vevő valamennyi szervezeti egység tekintetében ellátja feladatát.
(4) A belső ellenőr a költségvetési év során szükség szerint egy vagy több ellenőrzést végez. Megállapításairól és ajánlásairól jelentést tesz az ügyvezetőnek és tájékoztatja a műveleti parancsnokot. A műveleti parancsnok és az ügyvezető gondoskodik az ellenőrzések eredményeképpen megfogalmazott ajánlásoknak megfelelő fellépésről.
(5) Az ügyvezető éves belső ellenőrzési jelentést nyújt be a különbizottságnak, amely tartalmazza az elvégzett belső ellenőrzések számát és típusát, a megtett észrevételeket, a megfogalmazott ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket.
(6) Ezen túlmenően minden műveleti parancsnok a belső ellenőr részére teljes hozzáférést biztosít az általa vezetett művelethez. A belső ellenőr ellenőrzi a pénzügyi és költségvetési rendszerek és eljárások megfelelő működését, és biztosítja, hogy szilárd és hatékony belső ellenőrzési rendszerek működjenek.
(7) A belső ellenőr munkáját és jelentéseit a könyvvizsgálói testület rendelkezésére bocsátják az összes igazoló dokumentummal együtt.
40. cikk
A elszámolások évenkénti benyújtása és lezárása
(1) Valamennyi műveleti parancsnok - a pénzügyi évet követő év március 31-ig, vagy az általa vezetett művelet végét követő négy hónapon belül, attól függően, hogy melyik következik be előbb - az ATHENA számvitelért felelős tisztviselőjének rendelkezésére bocsátja a közös költségekre, valamint az e határozat 28. cikke alapján előfinanszírozott vagy megtérített kiadásokra vonatkozó éves elszámolást, továbbá az éves tevékenységi jelentés elkészítéséhez szükséges információkat.
(2) Az ügyvezető - a számvitelért felelős tisztviselő és az egyes műveleti parancsnokok segítségével - a pénzügyi évet követő év május 15-éig elkészíti és benyújtja a különbizottság és a könyvvizsgálói testület számára a pénzügyi kimutatásokat és az éves tevékenységi jelentést.
(3) A pénzügyi kimutatások benyújtását követő nyolc héten belül a könyvvizsgálói testület könyvvizsgálói záradékot, az ügyvezető pedig - a számvitelért felelős tisztviselő és az egyes műveleti parancsnokok támogatásával - az ATHENA auditált pénzügyi kimutatásait a különbizottság rendelkezésére bocsátja.
(4) A pénzügyi évet követő év szeptember 30-ig a könyvvizsgálói testület az ellenőrzési jelentést a különbizottság rendelkezésére bocsátja, amely - az ügyvezető, a számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnokok mindegyikének felmentése érdekében - megvizsgálja a szóban forgó ellenőrzési jelentést, könyvvizsgálói záradékot és pénzügyi kimutatásokat.
(5) A számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnokok - mindegyik a saját szintjén - a megfelelő felmentés megadásának időpontjától számított öt évig megőrzik az elszámolást és leltárakat. Minden művelet befejeződésekor a műveleti parancsnok gondoskodik arról, hogy az összes elszámolást és leltárt továbbítsák a számvitelért felelős tisztviselőnek.
(6) A különbizottság határoz arról, hogy - költségvetés-módosítás útján - azon pénzügyi év költségvetési eredményének az egyenlegét, amely tekintetében az elszámolások jóváhagyása megtörtént, a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésbe a körülményektől függően bevételként vagy kiadásként beépítse-e. A különbizottság mindazonáltal határozhat úgy is, hogy - a könyvvizsgálói testület által készített könyvvizsgálói záradék kézhezvételét követően - beépíti az említett költségvetési eredmény egyenlegét.
(7) A pénzügyi év költségvetési eredmény egyenlegének azon részét, amely a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek fedezésére szolgáló előirányzatok végrehajtásából származik, a részt vevő tagállamok következő hozzájárulásaiba kell beszámítani.
(8) A költségvetési eredmény egyenlegének azon részét, amely egy adott művelet közös működési költségeinek fedezésére szolgáló előirányzatok végrehajtásából származik, az e művelethez hozzájáruló tagállamok következő hozzájárulásaiba kell beszámítani.
(9) Amennyiben a visszatérítés nem teljesíthető az ATHENA számára esedékes hozzájárulásokból történő levonással, a költségvetési eredmény egyenlegét a visszatérítés évében érvényes GNI-kulcs szerint vissza kell fizetni az érintett tagállamoknak.
(10) Az egy adott műveletben részt vevő összes tagállam minden év március 31-ig tájékoztatást nyújthat az ügyvezetőnek - adott esetben a műveleti parancsnokon keresztül - az előző pénzügyi évben a művelettel összefüggésben felmerült többletköltségeiről. Ezt a tájékoztatást a fő kiadási tételek szerinti bontásban kell megadni. Az ügyvezető összesíti ezeket a tájékoztatásokat annak érdekében, hogy a különbizottság számára áttekintést adjon a művelet többletköltségeiről.
41. cikk
A műveletek elszámolásának lezárása
(1) Miután egy adott műveletet véget ért, az ügyvezető vagy valamely tagállam javaslatára a különbizottság úgy határozhat, hogy az ügyvezetőnek - a számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnok támogatásával - be kell nyújtania a különbizottság számára az e műveletre vonatkozó, legalább a művelet végrehajtása és - amennyiben lehetséges - annak lezárása időpontjáig terjedő időszakot átfogó pénzügyi kimutatásokat. Az ügyvezetőnek adott határidő a művelet végrehajtásának időpontjától számítva nem lehet kevesebb négy hónapnál.
(2) Amennyiben az érintett művelet lezárásával összefüggő bevételek és kiadások a megadott határidőn belül nem jeleníthetők meg a pénzügyi kimutatásokban, úgy ezeket az ATHENA-ra vonatkozó pénzügyi kimutatásokban kell feltüntetni, vizsgálatukat pedig a különbizottságnak a 40. cikkben előirányzott eljárás keretében kell elvégeznie.
(3) A különbizottság a könyvvizsgálói testület véleménye alapján jóváhagyja a műveletre vonatkozóan számára benyújtott pénzügyi kimutatásokat. Az adott művelet vonatkozásában felmentést ad az ügyvezető, a számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnok részére.
(4) Amennyiben a visszatérítés nem teljesíthető az ATHENA számára esedékes hozzájárulásokból történő levonással, a költségvetési eredmény egyenlegét a visszatérítés évében érvényes GNI-kulcs szerint vissza kell fizetni az érintett tagállamoknak.
12. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
42. cikk
Felelősség
(1) A költségvetés végrehajtásánál felmerülő kötelességszegés, illetve gondatlanság esetén a műveleti parancsnok, az ügyvezető, továbbá a különösen az uniós intézmények vagy a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egyéb személyzet fegyelmi és büntetőjogi felelőssége tekintetében irányadó feltételeket a személyzeti szabályzat, illetve a rájuk vonatkozó rendelkezések szabályozzák. Ezenkívül az ATHENA a saját kezdeményezésére vagy a hozzájáruló államok valamelyikének kérésére polgári peres eljárást indíthat a fent említett személyzet tagjaival szemben.
(2) Az Unió és a Tanács főtitkára a hozzájáruló államoknak semmilyen körülmények között sem tartozik felelősséggel feladatainak az ügyvezető, a számvitelért felelős tisztviselő vagy a hozzájuk beosztott személyzet által történő ellátásáért.
(3) A költségvetés végrehajtása keretében megkötött szerződésekből esetlegesen származó szerződéses felelősséget az ATHENA-n keresztül a hozzájáruló államok viselik. A szerződéses felelősség tekintetében az adott szerződésekre vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni.
(4) Szerződésen kívüli kötelmi viszony esetén, a műveleti parancsnok által jóváhagyott összetételű válságkezelő struktúra műveleti parancsnoksága, a bevetési erők parancsnoksága, valamint az egységparancsnokságok, illetve az ezek személyzete által a feladatiak teljesítése során okozott károkat a tagállamok jogának közös elveivel és a bevetési erőknek a műveleti területen alkalmazandó személyzeti szabályzatával összhangban az ATHENA-n keresztül a hozzájáruló államok fedezik.
(5) Az Uniót, illetve a tagállamokat a hozzájáruló államok semmilyen körülmények között nem vonhatják felelősségre a költségvetés végrehajtása keretében megkötött szerződések vonatkozásában, illetve a műveleti parancsnok által jóváhagyott összetételű válságkezelő struktúra egységei és szolgálatai, valamint az ezek személyzete által a feladataik teljesítése során okozott károkért.
43. cikk
Felülvizsgálat és módosítás
E határozatot egészében vagy részben, mellékleteivel együtt szükség esetén bármely tagállam kérésére vagy minden műveletet követően felül kell vizsgálni. A határozatot legalább háromévente felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat során be lehet vonni a munka szempontjából hasznos valamennyi szakértőt és különösen az ATHENA igazgatási szerveit.
44. cikk
Záró rendelkezések
A 2008/975/KKBP határozat hatályát veszti.
45. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.