PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 456/2012
ze dne 30. května 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1266/2007 o prováděcích předpisech ke směrnici Rady 2000/75/ES, co se týče tlumení, sledování, dozoru a omezení přesunů některých zvířat vnímavých druhů ve vztahu ke katarální horečce ovcí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. c), články 11 a 12 a čl. 19 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1266/2007 (2) stanoví pravidla pro tlumení, sledování, dozor a omezení přesunů zvířat uvnitř uzavřených pásem a mimo ně v souvislosti s katarální horečkou ovcí. Stanoví rovněž podmínky pro výjimky ze zákazu přesunů vnímavých zvířat a jejich spermatu, vajíček a embryí stanoveného směrnicí 2000/75/ES, včetně pravidel o používání očkovacích látek proti katarální horečce ovcí.
(2)
Na základě stávajících pravidel stanovených ve směrnici 2000/75/ES není použití očkovacích látek proti katarální horečce ovcí povoleno mimo ochranná pásma. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/5/EU ze dne 14. března 2012, kterou se mění směrnice Rady 2000/75/ES, pokud jde o očkování proti katarální horečce ovcí (3), činí pravidla týkající se očkování stanovená ve směrnici 2000/75/ES pružnějšími, aby se umožnilo očkování inaktivovanýmí očkovacími látkami proti katarální horečce ovcí i mimo oblasti, na které se vztahují omezení přesunů zvířat. Proto by nařízení (ES) č. 1266/2007 mělo být změněno. Kromě toho jsou změny nezbytné proto, aby se zjednodušily postupy sledování a dozoru a aby se upravily postupy stanovené nařízením (ES) č. 1266/2007 na základě posledních vědeckých stanovisek.
(3)
Pro účely shromažďování a analýzy epizootologických informací o katarální horečce ovcí stanoví nařízení (ES) č. 1266/2007, že členské státy musí poskytovat aplikaci BlueTongue NETwork (sytém BT-Net) informace o katarální horečce ovcí shromážděné v průběhu uplatňování programů pro sledování katarální horečky ovcí a dozor nad katarální horečkou ovcí.
(4)
Zkušenosti však ukazují, že je k dispozici dostatek informací v rámci jiných již existujících povinností týkajících se oznamování a hlášení nákaz v Unii. Povinnost spočívající ve výměně informací prostřednictvím systému BT-Net již tedy není nutná.
(5)
Nařízením (ES) č. 1266/2007 ve znění nařízení Komise (ES) č. 123/2009 (4) byla pro členské státy zavedena možnost vymezit za určitých podmínek „oblasti s nižším rizikem“, aby se usnadnilo preventivní očkování v těch částech jejich území, kde se virus nevyskytuje. V důsledku vstupu směrnice 2012/5/EU v platnost může být očkování proti katarální horečce ovcí prováděno i mimo uzavřená pásma, a proto již nejsou ustanovení o vymezení „oblastí s nižším rizikem“ nezbytná.
(6)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1266/2007 se členský stát může rozhodnout odstranit epizootologicky relevantní zeměpisnou oblast z uzavřeného pásma, a tím ji prohlásit za prostou nákazy, po dvou letech nepřítomnosti viru, která byla prokázána sledováním.
(7)
U těch částí uzavřeného pásma, kde sledování a dozor prokázaly nepřítomnost specifického sérotypu (sérotypů) viru katarální horečky ovcí alespoň po dobu jednoho roku (včetně období plné aktivity vektorů), však hrozí riziko opětovného zavlečení nákazy vstupem nakažených zvířat z jiných částí téhož uzavřeného pásma, kde se virus katarální horečky ovcí stále vyskytuje. Aby se zajistil bezpečný přechod ke statusu prostému nákazy za příznivých epizootologických podmínek, členským státům by mělo být v těchto situacích povoleno vymezit „přechodně prostou oblast“ pod podmínkou, že se provede sledování a dozor, které potvrdí nepřítomnost viru.
(8)
Podle vědeckého stanoviska komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o riziku přenosu katarální horečky ovcí při tranzitu zvířat, přijatého dne 11. září 2008 (5), existuje teoreticky možnost, že spolu se zvířaty se přesouvají i infekční pakomárci. Uvedené riziko lze omezit tím, že se vozidlo vyčistí a ošetří insekticidy nebo repelenty před nakládkou zvířat nebo že se zvířata přesouvají známými oblastmi s nízkým rizikem nebo že se přesouvají v době, kdy je riziko podle zkušeností nízké. Aby se omezily nežádoucí účinky uvedených látek pro životní prostředí a aby se zabránilo možným problémům, pokud jde o čekací doby a možná rezidua ve zvířatech, nemělo by se již požadovat ošetření zvířat schválenými insekticidy nebo repelenty, jelikož toto ošetření poskytuje jen omezenou dodatečnou bezpečnost.
(9)
Nařízení (ES) č. 1266/2007 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 648/2011 (6) umožňuje členským státům určení, v jejichž případě by vstup neimunních zvířat mohl za určitých okolností představovat riziko pro zdraví zvířat, požadovat během přechodného období, aby přesuny těchto zvířat podléhaly určitým dodatečným podmínkám. Jelikož toto nařízení stanoví pravidla pro kritéria týkající se zařízení chráněných před vektory, uvedené přechodné ustanovení již není zapotřebí.
(10)
Vzhledem k různým úrovním výskytu viru, podmínkám okolního prostředí a různým strategiím očkování v členských státech se může epizootologická situace, pokud jde o katarální horečku ovcí, v různých oblastech Unie výrazně lišit. Zkušenosti ukázaly, že za účelem dosažení požadovaných cílů lze úspěšně provádět různé strategie dozoru. Proto by minimální harmonizované požadavky na sledování a dozor stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 1266/2007 měly být zjednodušeny, aby členským státům umožňovaly větší flexibilitu při tvorbě jejich vnitrostátních programů sledování a dozoru, s přihlédnutím k vědeckému stanovisku komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o sledování katarální horečky ovcí a dozoru nad katarální horečkou ovcí (7).
(11)
Na základě výše uvedeného vědeckého stanoviska by měla být minimální velikost vzorku pro odhalení prevalence 5 % se spolehlivostí 95 % v populaci vnímavých druhů dostatečná pro dozor za účelem prokázání nepřítomnosti viru v epizootologicky relevantní zeměpisné oblasti v průběhu dvou let.
(12)
Držet zvířata vnímavá ke katarální horečce ovcí po určitou dobu v zařízení zabezpečeném před vektory je důležitý požadavek pro určité podmínky pro výjimky ze zákazu přesunů stanovené v příloze III nařízení (ES) č. 1266/2007. Zkušenosti ukazují, že pro členské státy je obtížné stanovit vhodná kritéria pro určení zařízení zabezpečeného před vektory při pravidelných přesunech za účelem obchodu se zvířaty vnímavých druhů, jako je skot, ovce a kozy.
(13)
Za účelem zlepšení účinnosti zařízení zabezpečených před vektory a za účelem pomoci členským státům při provádění uvedeného opatření pro tlumení by měla být stanovena některá kritéria. Tato kritéria by měla být založena na zkušenostech členských států a na Kodexu zdraví suchozemských živočichů Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE). Za účelem sladění terminologie s terminologií OIE by se pojem „zařízení zabezpečené před vektory“, který se v současnosti používá v nařízení (ES) č. 1266/2007, měl nahradit pojmem „zařízení chráněné před vektory“.
(14)
V reakci na nové vědecké informace, které naznačují možnost transplacentárního přenosu viru katarální horečky ovcí, zejména v případě sérotypu 8 tohoto viru, byla v nařízení (ES) č. 1266/2007 ve znění nařízení (ES) č. 384/2008 (8) zavedena předběžná opatření, aby se zamezilo možnému rozšíření katarální horečky ovcí prostřednictvím březích zvířat nebo některých nově narozených zvířat.
(15)
Podle vědeckého stanoviska komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o sérotypu 8 viru katarální horečky ovcí (9) existují důkazy o transplacentárním přenosu sérotypu 8 viru katarální horečky ovcí, který byl do Unie zavlečen v roce 2006. Nebyl však prokázán transplacentární přenos jiných sérotypů viru katarální horečky ovcí v postižených oblastech, kde se nepoužívaly žádné modifikované živé očkovací látky. Vzhledem k závěrům uvedeného stanoviska by se mělo předběžné opatření, pokud jde o přesuny březích zvířat, použít pouze pro pásma uzavřená pro sérotyp 8 viru katarální horečky ovcí.
(16)
Nařízení (ES) č. 1266/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1266/2007 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Programy pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí
Členské státy uplatňují v souladu s minimálními požadavky stanovenými v příloze I programy pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí.“
2)
Článek 5 se zrušuje.
3)
V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Před jakýmkoli rozhodnutím o odstranění epizootologicky relevantní zeměpisné oblasti z uzavřeného pásma poskytnou členské státy Komisi odůvodněné informace, které prokazují nepřítomnost viru katarální horečky ovcí v uvedené oblasti v období dvou let, včetně dvou období plné aktivity vektorů, po zahájení uplatňování programu pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí v souladu s přílohou I bodem 3.“
4)
V článku 7 se odstavec 2a nahrazuje tímto:
„2a. Členské státy mohou vymezit epizootologicky relevantní zeměpisnou oblast v uzavřeném pásmu jako „přechodně prostou oblast“ pod podmínkou, že sledování a dozor v souladu s přílohou I bodem 3 prokázaly nepřítomnost viru katarální horečky ovcí po dobu jednoho roku, včetně jednoho období plné aktivity vektorů, v uvedené části uzavřeného pásma, pokud jde o konkrétní sérotyp nebo kombinaci sérotypů katarální horečky ovcí.
Členský stát, který má v úmyslu vymezit uzavřené pásmo nebo část uzavřeného pásma jako „přechodně prostou oblast“, oznámí svůj úmysl Komisi. Toto oznámení musí být doplněno o informace uvedené v příloze I bodě 3.
Komise poskytne členským státům prostřednictvím Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat informace o seznamu „přechodně prostých oblastí“.
Přesuny zvířat uvnitř téhož uzavřeného pásma z oblasti s výskytem téhož sérotypu (týchž sérotypů) viru katarální horečky ovcí do části téhož uzavřeného pásma vymezené jako „přechodně prostá oblast“ mohou být povoleny pouze tehdy, pokud:
a)
zvířata splňují podmínky stanovené v příloze III, nebo
b)
zvířata splňují jakékoli jiné vhodné veterinární záruky založené na pozitivním výsledku posouzení rizika týkajícího se opatření proti šíření viru katarální horečky ovcí a ochrany proti napadením vektory, které si vyžádá příslušný orgán v místě původu a které schválí příslušný orgán v místě určení před přesunem těchto zvířat, nebo
c)
zvířata jsou určena pro okamžitou porážku.“
5)
V čl. 8 odst. 5 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Informace o stanovených jatkách jsou zpřístupněny ostatním členským státům a veřejnosti.“
6)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Další podmínky pro tranzit zvířat
1. Tranzit zvířat povolí příslušný orgán, pokud:
a)
dopravní prostředky, v nichž jsou zvířata přepravována, byla po řádném vyčištění a dezinfekci v místě nakládky ošetřena schválenými insekticidy a/nebo repelenty. Toto ošetření musí být v každém případě provedeno před opuštěním uzavřeného pásma nebo před vstupem do něj;
b)
jestliže je při přesunu uzavřeným pásmem naplánována přestávka na kontrolním stanovišti delší než jeden den, jsou zvířata chráněna před jakýmkoli napadením vektory v zařízení chráněném před vektory v souladu s kritérii stanovenými v příloze II.
2. Odstavec 1 se nepoužije, pokud k tranzitu dochází:
a)
výhradně z epizootologicky relevantních zeměpisných oblastí uzavřeného pásma nebo přes tyto oblasti během období sezónně prostého vektorů katarální horečky ovcí vymezeného v souladu s přílohou V, nebo
b)
z částí uzavřeného pásma vymezených jako „přechodně prosté oblasti“ podle čl. 7 odst. 2a nebo přes tyto části uzavřeného pásma.
3. V případě zvířat uvedených v odstavci 1 tohoto článku jsou příslušná veterinární osvědčení, která stanoví směrnice 64/432/EHS, 91/68/EHS a 92/65/EHS nebo která jsou uvedena v rozhodnutí 93/444/EHS, opatřena touto doplňující poznámkou: „Ošetření insekticidem/repelentem … (uveďte název výrobku) dne … (uveďte datum) v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1266/2007.“ “
7)
Článek 9a se zrušuje.
8)
Přílohy I, II, III a V se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost pátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. května 2012.
A BIZOTTSÁG 456/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. május 30.)
a kéknyelv-betegségre fogékony fajokhoz tartozó egyes állatok szállításának ellenőrzése, megfigyelése, felügyelete és korlátozása tekintetében a 2000/75/EK tanácsi irányelv végrehajtási szabályairól szóló 1266/2007/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, 11. és 12. cikkére, valamint 19. cikke harmadik bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1266/2007/EK bizottsági rendelet (2) a kéknyelv-betegség vonatkozásában meghatározza az állatoknak a korlátozás alá vont körzeteken belüli és azokból történő szállításának ellenőrzésére, megfigyelésére, felügyeletére és korlátozására vonatkozó szabályokat. A rendelet továbbá meghatározza, hogy milyen feltételek mellett adható felmentés a betegségre fogékony állatok, illetve spermájuk, petesejtjeik és embrióik szállítására vonatkozóan a 2000/75/EK irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alól, továbbá a kéknyelv-betegség elleni vakcinázásra vonatkozó szabályokat határoz meg.
(2)
A 2000/75/EK irányelv jelenlegi rendelkezései szerint a kéknyelv-betegség elleni vakcinázás a védőkörzeteken kívül nem engedélyezett. A kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2012. március 14-i 2012/5/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) rugalmasabbá teszi a 2000/75/EK irányelv által a vakcinázásra vonatkozóan megállapított szabályokat annak érdekében, hogy az állatok szállítása tekintetében korlátozás alá vont területeken kívül is lehetővé váljon a kéknyelv-betegség elleni, inaktivált oltóanyaggal történő vakcinázás. Ezért módosítani kell az 1266/2007/EK rendeletet. Továbbá egyszerűsíteni kell az ellenőrzés és megfigyelés folyamatát, valamint az 1266/2007/EK rendelet által megállapított eljárásokat hozzá kell igazítani a legújabb tudományos eredményekhez.
(3)
A kéknyelv-betegségre vonatkozó járványügyi információk összegyűjtése és elemzése céljából az 1266/2007/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy a tagállamok a BlueTongue NETwork alkalmazásba (BlueTongue NETwork application - BT-Net rendszer) továbbítják a kéknyelv-betegségre vonatkozó ellenőrzési és megfigyelési programok végrehajtása során gyűjtött, a kéknyelv-betegségre vonatkozó információkat.
(4)
Azonban a tapasztalat azt mutatja, hogy betegségek más uniós értesítési és bejelentési rendszerein keresztül elegendő információ áll rendelkezésre. Ezért a továbbiakban nincs szükség a BT-Net rendszeren keresztül történő kötelező információtovábbításra.
(5)
A 123/2009/EK bizottsági rendelettel (4) módosított 1266/2007/EK rendelet bevezette azt a lehetőséget a tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek mellett „alacsony kockázatú területeket” jelölhetnek ki, hogy megkönnyítsék a megelőző vakcinázást azokon a területeken, ahol a vírus nem terjed. A 2012/5/EU irányelv -, amely szerint a korlátozás alá vont körzeteken kívül is végezhető kéknyelv-betegség elleni vakcinázás - hatálybalépésnek következtében a továbbiakban már nincs szükség az „alacsony kockázatú területek” kijelölésére vonatkozó rendelkezésekre.
(6)
Az 1266/2007/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerint egy tagállam határozhat úgy, hogy valamely járványügyileg releváns földrajzi területet kivon a korlátozás alá vont körzetből, azaz nyilatkozhat úgy, hogy az adott terület mentes a betegségtől, amennyiben ellenőrzés igazolja, hogy a kéknyelv-betegség ott két éve nem terjed.
(7)
Azonban azok a korlátozás alá volt körzetek, amelyek területén az ellenőrzés és megfigyelés szerint a kéknyelv-betegség speciális szerotípusa vagy szerotípusai legalább egy évig - beleértve a kórokozó-átvivő egy teljes aktív időszakát - nem terjedtek, fennáll annak a veszélye, hogy a betegség újra megjelenik az ugyanabból a korlátozás alá vont körzet más részeiből - ahol a vírus még mindig terjed - beszállított fertőzött állatokkal. Ezért a betegségtől való mentességre való biztonságos és kedvező járványügyi feltételek melletti átmenet érdekében a tagállamoknak engedélyezni kell egy „átmenetileg kéknyelv-betegségtől mentes terület” kijelölését azzal a feltétellel, hogy ott a vírusterjedést kizáró ellenőrzés és megfigyelés zajlik.
(8)
Az EFSA állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos testületének „A kéknyelv-betegségnek az állatszállítmányokban történő terjedéséről” szóló, 2008. szeptember 11-én elfogadott tudományos véleménye (5) szerint fennáll az elméleti lehetősége annak, hogy fertőzött szúnyogok utaznak az állatokkal. Ez a kockázat kiküszöbölhető, ha az állatok berakodása előtt megtisztítják a járművet és rovarirtóval vagy -riasztószerrel kezelik, illetve ha alacsony kockázatú területeken szállítják át őket vagy olyan időszakban, amiről ismeretes, hogy alacsony kockázatú. Ezeknek az anyagoknak a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásának mérséklése érdekében, illetve a várakozási időszak és az esetlegesen az állatokban megmaradó anyagokból eredő problémák elkerülésére az engedélyezett rovarirtóval vagy -riasztószerrel való kezelést már nem kell előírni, hiszen ez a kezelés csak korlátozott mértékben nyújt kiegészítő biztonságot.
(9)
A 648/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (6) módosított 1266/2007/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy azok a rendeltetési tagállamok, amelyek számára bizonyos körülmények esetén állat-egészségügyi kockázatot jelenthet az immunitással nem rendelkező állatok bevitele, átmeneti időszakra az ilyen állatok mozgását további feltételekhez köthetik. Mivel ez a rendelet meghatározza a kórokozó-átvivőktől védett létesítményekre vonatkozó követelményeket, az átmeneti rendelkezésre már nincs szükség.
(10)
A vírusterjedés elérő szintje, valamint a tagállamok eltérő környezeti feltételei és vakcinázási stratégiái miatt a kéknyelv-betegséget illető járványügyi helyzet jelentősen eltérő lehet az Unió különböző területein. A tapasztalat azt mutatja, hogy eltérő megfigyelési stratégiák végrehajtása vezet a kívánt eredmény eléréséhez. Ezért az 1266/2007/EK rendelet I. mellékletében az ellenőrzésre és megfigyelésre vonatkozóan előírt harmonizált minimumkövetelményeket egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy a tagállamok rugalmasabban, ugyanakkor az EFSA állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos testületének „A kéknyelv-betegség ellenőrzéséről és megfigyeléséről” szóló tudományos véleményét (7) figyelembe véve alakíthassák ki tagállami ellenőrzési és megfigyelési programjaikat.
(11)
A fent említett tudományos vélemény alapján az a minimális mintanagyság, amely segítségével 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehet 5 %-os előfordulást a betegségre fogékony fajok populációjában, elegendő a járványügyileg releváns földrajzi területen a vírus terjedésének kizárására szolgáló kétéves felügyelethez.
(12)
Az 1266/2007/EK rendelet III. mellékletében előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentességek bizonyos feltételeinek egyik fontos követelménye a kéknyelv-betegségre fogékony állatoknak meghatározott ideig kórokozó-átvivőtől mentes létesítményben való tartása. Az a tapasztalat, hogy a tagállamoknak nehézséget okoz a kórokozó-átvivőtől mentes létesítmények létrehozására vonatkozó megfelelő követelmények meghatározása a betegségre fogékony, kereskedelmi célból rendszeresen szállított állatok - például szarvasmarha, juh és kecske - miatt.
(13)
A kórokozó-átvivőtől mentes létesítmények hatékonyságának növelése érdekében és a tagállamoknak az e védekező intézkedés végrehajtásában való segítségnyújtás céljából meg kell határozni néhány követelményt. Ezeknek a követelményeknek a tagállamok tapasztalatain, valamint a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) által kiadott Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexén kell alapulnia. A terminológiának a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatallal való egységesítése érdekében az 1266/2007/EK rendeletben szereplő „kórokozó-átvivőtől mentes létesítmény” szövegrész helyébe a „kórokozó-átvivőtől védett létesítmény” szövegrésznek kell kerülnie.
(14)
A legújabb tudományos álláspontot figyelembe véve -, amely szerint a kéknyelv-betegség és különösen annak 8. szerotípusa - fertőzhet a placentán keresztül, a 384/2008/EK rendelet (8) óvintézkedéseket vezetett be a betegség vemhes állatok, illetve bizonyos újszülött állatok okozta esetleges terjedésének megakadályozása érdekében.
(15)
Az EFSA állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos testületének „A kéknyelv-betegség 8. szerotípusáról” szóló tudományos véleménye (9) szerint tudományos bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy az Unióba 2006-ban behozott 8. szerotípus fertőz placentán keresztül. A placentán keresztüli fertőzést azonban nem mutatták ki olyan érintett területeken, ahol nem használtak módosított élő vakcinát. E vélemény következtetéseinek fényében, a vemhes állatok szállítására vonatkozó óvintézkedést csak azokra a körzetekre vonatkozóan kell alkalmazni, amelyek a kéknyelv-betegség 8. szerotípusa vonatkozásában korlátozás alá vont körzetek.
(16)
Az 1266/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(17)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1266/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„4. cikk
A kéknyelv-betegségre vonatkozó ellenőrzési és megfigyelési programok
A tagállamok az I. mellékletben megállapított minimumkövetelményekkel összhangban hajtják végre az ellenőrzési és megfigyelési programokat.”
2.
Az 5. cikket el kell hagyni.
3.
A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Mielőtt egy tagállam úgy határoz, hogy valamely járványügyileg releváns földrajzi területet kivon a korlátozás alá vont körzetből, a Bizottságnak előzetesen be kell nyújtania az idevágó információkat annak alátámasztására, hogy a kéknyelv-betegség vírusa az érintett területen az I. melléklet 3. pontjának megfelelő, kéknyelv-betegségre vonatkozó ellenőrzési és megfigyelési program végrehajtását követő két év - beleértve a kórokozó-átvivő két teljes aktív időszakát is - során nem terjedt.”
4.
A 7. cikk (2a) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép
„(2a) A tagállamok a korlátozás alá vont körzetben kijelölhetnek egy járványügyileg releváns földrajzi területet „átmenetileg betegségtől mentes területnek” abban az esetben, ha egy éven át - beleértve a kórokozó-átvivő egy teljes aktív időszakát - az I. melléklet 3. pontjának megfelelő ellenőrzési és megfigyelési program azt mutatta, hogy a kéknyelv-betegség speciális szerotípusa vagy szerotípusainak kombinációja a korlátozás alá vont körzet e részén nem terjed.
Az a tagállam, amely egy korlátozás alá vont körzetet vagy annak egy részét »átmenetileg betegségtől mentes területnek« kívánja kijelölni, szándékáról értesíti a Bizottságot. Az értesítéshez csatolni kell az I. melléklet 3. pontjában említett információkat.
A Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében tájékoztatja a tagállamokat az »átmenetileg betegségtől mentes területek« jegyzékéről.
Az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten belüli szállítása egy olyan területről, ahol a kéknyelv-betegség vírus ugyanazon szerotípusa(i) fordul(nak) elő egy olyan területre, amely ugyanazon korlátozás alá vont körzetben »átmenetileg betegségtől mentes területnek« tekintendő, csak akkor engedélyezhető, ha:
a)
az állatokra vonatkozóan teljesülnek a III. mellékletben meghatározott feltételek; vagy
b)
az állatokra teljesülnek bármely más megfelelő állat-egészségügyi garanciák feltételei, amelyek a kéknyelv-betegség vírusának terjedését megakadályozó, illetve a kórokozó-átvivők támadása elleni intézkedések kockázatelemzésének kedvező eredményén alapulnak, amelyeket az állatok szállítását megelőzően a származási hely illetékes hatósága megkövetel, a rendeltetési hely illetékes hatósága pedig engedélyez; vagy
c)
az állatokat azonnali levágásra szánják.”
5.
A 8. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„A kijelölt vágóhidakra vonatkozó információkat a többi tagállam és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.”
6.
A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„9. cikk
Az állatok átszállítására vonatkozó további feltételek
(1) Az illetékes hatóság az állatok átszállítását a következő feltételekkel engedélyezi:
a)
a szállítási eszközt a berakodás helyén elvégzett megfelelő tisztítást és fertőtlenítést követően, engedélyezett rovarirtó szerekkel és/vagy -riasztószerekkel kezelik. Ennek a kezelésnek minden esetben a korlátozás alá vont körzet elhagyása, illetve az oda való megérkezés előtt kell megtörténnie;
b)
ha egy korlátozás alá vont körzeten való átszállítás során több mint egy nap pihenőidőt terveznek egy ellenőrző ponton, az állatokat a II. mellékletben előírt követelményeknek megfelelő, kórokozó-átvivőtől mentes létesítményben való elhelyezéssel kell védeni a kórokozó-átvivők támadásától.
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha az átszállítás:
a)
a korlátozás alá vont körzet kizárólag járványügyileg releváns földrajzi területéről kiindulva vagy azon áthaladva történik, az V. mellékletben meghatározottak szerint a kéknyelv-betegség tekintetében szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszakban; vagy
b)
a 7. cikk (2a) bekezdése szerint a korlátozás alá vont körzet »átmenetileg betegségtől mentes területnek« tekintendő részéről vagy részén keresztül történik.
(3) Az e cikk (1) bekezdésében említett állatok esetében a következő szöveggel kell kiegészíteni a 64/432/EGK, a 91/68/EGK és a 92/65/EGK irányelvben meghatározott, illetve a 93/444/EGK határozatban említett megfelelő egészségügyi bizonyítványokat: »A …-án/-én (dátum), … (termék neve) rovarirtóval/riasztószerrel elvégzett kezelés megfelel az 1266/2007/EK rendelet 9. cikkének.«”
7.
A 9a. cikket el kell hagyni.
8.
Az I., a II., a III. és az V. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. május 30-án.